BOSZNIA ÉRCZFEKVŐHELYEI. 
243 
telércsoportot képez, mely a Poroj-völgyből egy magas hegységbe bevágva 350 
hosszú csapási vonalon 12° lapos dtílés szerint a régiek által lefejtetett. 
Azon körülmény, hogy az okmányok Fojnicza vidékein mindig ezüst¬ 
bányákról szólanak és antimonbányákat sehol sem említenek, arra enged következ¬ 
tetni, hogy a régiek a cemerniczai bányákban ezüstérczeket termeltek. Szól e mel¬ 
lett a «Bosnia» bányatársulat kutatásainak eredménye is, mert a három telér 
tölteléke egyedül az antimonit kivételével teljesen le van fejtve; ez utóbbit a bánya 
valamennyi szintáján gyakran 1 méter vastagságban visszamaradt és ez természe¬ 
tes is, ha meggondoljuk, hogy az,a-ntimon a középkorban majdnem értéktelen volt* 
A cemerniczai bányák a kristályos palákhoz tartozó palacsoportban van¬ 
nak, mely a Porojvölgyben főleg sötét agyagpalákból áll; azonban valóságos csil¬ 
lámpalák is találtatnak, melyekben fehér csillámlemezek teljesen kiképzó'dvék, 
quarzrétegekkel váltakozva, 
Cememicza közvetlen környékén eruptív kőzetek szálban nincsenek ugyan, 
de a Fojnicza folyó medrében tömegesen találni quarztrachythömpölyöket, melyek 
a mellékvölgyekből származnak ; de 8 km. DK-re Fojniczától Gvozdjane mellett 
a quarztrachyt szálban álló sziklában megfigyelhető. 
Cemerniczától északnak a palák fölé meszek rakodnak, melyekben fakóércze- 
ket találni. 
A telérásvány főtömege füstszürke lágy, ritkán fehéres quarz, némelykor con- 
glomeratszerű, 02—1 méter vastag és az érczvezetéssel rétegeket képez a telérben. 
A telérek typusa tehát főleg quarzos, finoman behintve mint telérásvány kénko- 
vand és horganyfényle is mutatkozik. 
E bányák gyakorlati értékét tekintve szerző oda nyilatkozik, hogy az érin¬ 
tetlen telérrészek felnyitása által egy jövedelmező antimonezüstbányászat sikeres 
fejlődéséhez a kellő feltételek meg vannak, a mennyiben a helybeli tényezők, úgy 
mint vizi erő, bükkfaerdők és olcsó kézi munka teljes mértékben rendelkezésre 
állanak. 
11. Ezüsttartalmu fakóérczek Kresevo mellett és annak környékén. 
A kresevoi érczterület a paláozoi kőzetvonulat D—K-i végén agyagpalák és 
dolomitokban van. 
Herbich bányatanácsos a fakóérczelőfordulást következően jellemzi: 
Dolomit és dolomitos mész a fakóérczek anyakőzete, melyben mint szabály¬ 
talan kitöltési anyag tömzs alakjában súlypát, quarz és ankerit fordulnak elő. 
A fakóércz mint könnyen elmálló ásvány a szénatartalmú vizeknek bő alkal¬ 
mat nyújt a körülötte levő dolomit meg súlypát zöldre vagy kékre való festésére, 
a dolomit is részes ezen elmállásban másodlagos ásványok u. m. mészpát és kese- 
rüpát képződését előidézvén. Herbich Mali vagan, sötét antimonfakóérczeket és 
világos arzénfakóérczeket talált. 
Patera ezen érczek fölött így nyilatkozik: 
Ezen érczek a quarz, súlypát, mészpát és egy ankeritszerű ásvány, részint 
tömör, részben kristályos vegyülékét képezik, melyben a fakóércz tömör részekben 
be van nőve, vagy a tömör kőzetanyagban finoman elosztva. 
12. Higany ezüstérezek a Zec hegységen a Pogorelica és az Ináé mellett. 
A czinnober finoman behintve pados szilárd lueszekben fordul elő igen vál¬ 
tozó mennyiségben. 
(185) 
16* 
