246 
IRODALOM. 
Dr. Schafaezik Ferenc z tagtársunk, a kir. földtani intézet geológusa, igen 
érdemes és teljes elismerésre méltó munkát végezett, midőn e könyvecske első 
részét, az ásvány- és földtani kirándulásokra és gyűjtésekre való útmutatást meg¬ 
írta s magyarázatai folyamán nem csak azzal ismerteti meg az olvasót, hogy mit 
miképen kell gyűjteni, hanem egyszersmind a gyűjtés tárgyait s azoknak termé¬ 
szeti viszonyait is jellemzi és a megfigyelések módját szinte egészen rendszeresen 
megismerteti. 
Minthogy a könyvecske legelső sorban kiránduló turistáknak van szánva, az 
első rész — mely egyszersmind a többi utána következőknek természetes beveze¬ 
tése — az útmutatások sorát a kirándulók felszerelésének alphájával: a térképek 
ismertetésével kezdi, melyek nélkül gondosabb s csak kissé távolabbra terjedő kirán¬ 
dulást tenni nem is lehet; lassanként azonban annyira belevezeti az olvasót a tárgy 
részleteibe, hogy ha e dióhéjba foglalt s szépen és érdekesen előadott jó tanácsokat 
követi, az egyszerű turistából, a ki eredetileg azzal a szándékkal indult el otthonról, 
hogy a természet szemléletében szórakozást és üdülést, jelenségeinek ezer meg 
ezernyi változatosságában a kedélyre és az elmére egyaránt jótékonyan ható élve¬ 
zetet keressen — útja végén az ásvány-földtani szakmának, ha nem is szakavatott 
munkása, de mindenesetre élesebb szemű s élénkebben buzgó barátja, mondjuk 
műkedvelője lehet, a ki lassanként szerzett tapasztalásai révén a szaktudománynak 
igen, de igen becses szolgálatokat tehet. Hiszen még ma is, a magyarhoni földtani 
társulat fenállásának 36-ik s az országos (állami) földtani intézet fenállásának 20-ik 
esztendejében lépten-nyomon tapasztaljuk miként vándorolnak ki hazánk becses- 
nél-becsesebb természeti kincsei: ritka szépségű kristályos ásványai, meteórkövei, 
állati és növényi kövületei s ezek között különösen az ősemlősöknek nagy ritkasá¬ 
gok számába menő nagybecsű csont-maradványai •— idegen országokba, és pedig 
nem pusztán haszonkeresésből, hanem, a mi legfájdalmasabb, igen gyakran merő 
tájékozatlanság következtében! 
Milyen becses szolgálatot tehet a tájékozott turista, ha egy-egy ilyen leletet 
megment s eljuttatja oda, a hol igaz értéke szerint megbecsülik s a haza földének 
tudományos megismerése érdekében hálás köszönettel fogadják: a nemzet vala¬ 
melyik közintézetébe, akár a nemzeti múzeumba, akár az országos földtani inté¬ 
zetbe, akár mind a kettőnek szolgálatra kész közvetítőjéhez a magyarhoni földtani 
társulathoz. 
De lássuk most Schafarzik Ferencz útmutatójának részleteit. Mindössze tíz 
részből áll, melyek a könyvecskének csaknem felét elfoglalják s a következő kérdé¬ 
seket ismertetik: 
I. Tájékozódás a térszínen. Ebben legelső sorban a térképeket ismerteti, mint 
a legfontosabb és legelső kellékek egyikét, kissé részletesebben ; igen gondosan ösz- 
szeállítva a régiebbektől kezdve a legiíjabb keletüekig, mind a turista, mind a geo¬ 
lógus czéljainak megfelelőeket a különféle mértékek és csoportosítások szerint. 
Második helyen az iránytű s a vele való bánás ismertetését adja, a rétegek dőlésé¬ 
nek, csapásának, a hegylejtők mérésének s az iránytű elhajlásának (a deklinatió- 
nak) rajzokkal is támogatott igen ügyes magyarázatával együtt. Ezekhez fűződik a 
barométer használatának s különösen a direct magasság-mérésekre berendezett 
«Short és Masonféle aneroid-barométer» kezelésének ismertetése. 
H. Geológiai megfigyelésekre és gyűjtésekre való eszközök. A zsebóra, hőmérő, 
( 188 ) 
