248 
IRODALOM. 
dal ez a része az, melyben a rövidség a megértlietés rovására esett. Azt tartom 
pedig, hogy kissé bővebben megírva ez a rész is méltóan sorakoznék a többiekhez 
s a laikusoknak is — különösen a megelőzők világos magyarázatai után — élveze¬ 
tes és tanulságos olvasmánya lehetne. — De ezt sem vádképen mondom, mert 
tudva azt, hogy Schafarzik tagtársunk e temérdek apró részletből álló s ép azért 
igen sok gondot, fáradságot és utánajárást emésztő munkát aránylag mily rövid idő 
alatt végezte s mégis mily érdekessé tudta alakítani, vádam igen visszatetszenék. 
S különben is azt hiszem, hogy ha a könyvecske új kiadást ér (pedig éljen men¬ 
tői előbb !) maga a szerző fog leginkább igyekezni, hogy e csekély hiányt ki¬ 
pótolja. 
Vili. A geológiai felvételekről és a geológiai profilokról ad felvilágosítást 
s némely hasznos útbaigazítást. 
IX. Tájékozódás nehány speciális kérdésben. Ez a rész is a legbecsesebbek és 
legérdekesebbek egyike. Benne a meteórhullásokról, a földrengésekről s a hydrolo- 
giai viszonyokról és különösen a talajvizek hullámzásának megfigyeléséről közöl 
érdekes adatokat és mutat helyes irányt a megfigyelőknek. A meteórhullások ismer¬ 
tetésében különösen felhívja a figyelmet arra, hogy «Magyarországon aránylag sok 
meteórkő szokott esni, minthogy országunk keleti része bele esik abba az övbe, 
melynek két végpontja a rigai tengeröbölben levő Oesel szigete és az albániai La- 
rissza város. Az eddig ismeretes összes meteórkő veknek mintegy 4-%-a ugyanis 
ebben az övben hullott alá. E meteórhullások számát még szaporítják azok a me- 
teórkövek, melyek ezen a zónán kívül estek, úgy hogy mindössze tizennégy, több¬ 
nyire igen nevezetes magyarországi aerolithról van biztos tudomásunk, a melyek 
közűi tizenkettőnek az esését is megfigyelték.» Ezeknek nagy része azonban, fájdalom, 
úgymond a szerző, nincs a mi kezünkben ! Legyünk tehát legalább a jövőben azon, 
hogy az ilyen tudományos kincseknek egy-egy kicsiny része se vesszen el. Az ilyen 
esetekben kövessünk el mindent, hogy az összes anyag valamely hivatott hazai szak¬ 
tudós kezébe kerüljön. Ezzel a magyar vizsgálatnak mentjük meg az előséget! Az 
ily alkalommal hamarosan teendő intézkedésekre Schafarzik a szükséges felvilágo¬ 
sításokat is megadja. — A földrengések megfigyelésére nézve lényegileg azokat 
mondja el, a miket tagtársaink társulatunk földrengési bizottságának útmutatásai¬ 
ból,' felhívásából, kérdőíveiből és évi jelentéseiből" * már bővebben ismernek. 
A hydrologiai viszonyokról s kiválta talajvizekről szóló kicsiny részlet szer¬ 
fölött lendületes és érdekes. Főképen az Alföld talajvizeinek megfigyelésére irá¬ 
nyozza a figyelmet: e vizeknek hullámzására, állásuk magasabb vagy alacsonyabb 
voltának a kutak vízállásával kapcsolatban való megfigyelésére, a folyók vizeinek 
szétszivárgására, a szomszédos vízterületek egymáshoz való viszonyára s a talajvizek 
sótartalmára — mint mindannyi oly kérdésre, melyet egy ember bajosan oldhatna 
meg, míg számos érdeklődőnek egyidejű közreműködése útján igen érdekes adatokat 
lehetne kideríteni. Ehhez a részhez fűződik még a víz keménységének ismertetése 
Földtani Értesítő. 1882-ik évi (III.) kötet, az 53—72-ik lapokon; de külön 
kiadásban is megjelent. «A földrengésekről és megfigyelésök módjáról)) (Heim A. 
munkája után.) E füzetkét a megfigyelésre vállalkozóknak a földtani társulat min¬ 
denkor szívesen megküldi a kérdőívekkel együtt. 
** A Földtani Közlöny. XIII—XV. (1883—1885. évi) köteteiben. 
(190) 
