IRODALOM. 
249 
s a keménység fokának meghatározására szolgáló útmutatás Kálecsinszky Sándor- 
tól, a kir. földtani intézet chemikusától, mint a megelőzőknek hasznos kiegészítése 
s az útmutatások legutolsó pontja. 
X. (Függelék.) Befejezésül azok a közintézetek vannak felsorolva, a melyek¬ 
nek az ásvány- és a földtan is működése körébe tartozik és a melyek egyszersmind 
gyűjteményekkel is fel vannak szerelve. 
Schafabzik dolgozatának tartalmát az iméntiekben átpillantva s érdekes és 
becses voltát, valamint a mi viszonyainkhoz mért előadását kiemelve, habozás nél¬ 
kül hozzátehetem azt is, hogy a turistika irodalmában alig találunk hozzá fogható 
könyvecskét, mely ily kicsiny téren ennyi szükséges felvilágosítással szolgálna a 
turistának s különösen mindazoknak, a kik a geológiai részletek iránt is érdeklőd¬ 
nek. A természetrajzi szakra készülő ifjúságnak, kirándulásra induló tanárjelöltek¬ 
nek, de sőt maguknak a tanár uraknak is, ennél hasznavelietőbb útmutatót keresve 
sem ajánlhatnánk. A tapasztaltabb turisták és műkedvelők, a kiket ez a könyvecske 
idővel már nem elégítene ki, bizonyára meg fogják találni az alkalmat, hogy a jóval 
nagyobb, de egyszersmind jóval több előismereteket feltételező munkákhoz fordúl* 
janak, mint példáúl Neumayer könyvéhez* és különösen báró Phchthofen két évvel 
ezelőtt megjelent Kalauzához,** mely kizáróan a physikai geographia és a geoló¬ 
gia tárgyaira szorítkozik s tartalmának kitűnőségét kimerítő előadással párosítja. 
De nem fejezem be ismertetésemet, mielőtt egy panaszomat is elő nem adom. 
Ezt sem vádképen, hanem csak óhajtásúi a jövendőre — a bárha mentői előbb 
létrejövendő második kiadásra ! Az ásványtani és a kőzettani terminológia mellett 
teljesen hiányzik Schafabzik dolgozatából az őslénytan terminológiája. A megkö- 
vesűlt állatokról és növényekről az útmutató csak egv pár sorban emlékezik meg a 
gyűjtések alkalmából. Pedig ez a rész mindenesetre megkívánt volna legalább oly bő 
tárgyalást mint az ásványoké és a kőzeteké együtt véve; mert hiszen a történeti 
geológia legfőbb és legfontosabb alapját épen a megkövesűlt szerves maradványok 
szolgáltatják. Nélkülük a mai napság oly élesen s kor szerint oly szabatosan külön¬ 
böztető stratigraphia soha sem juthatott volna mai fejlettségére. Ennek a hiánynak 
kell tulajdonítanunk azt, hogy Schafabzik a VII. szakaszt (a stratigraphiai részt) 
nem domborította, mert — épületének kellő alapja hiányozván — nem is dom¬ 
boríthatta ki úgy, a mint már a turista szempontjából is kívánatos lenne. 
* (lAnleitung zu wissenschaftliclien Beobachtungen auf Beisen.n (28 szakember 
közreműködésével.) Herausgegeben von Dr. G. Neumayer. Nagy 8-adrét, VIII és 696 
lap. Első kiadása Berlin, 1875. (Ára fűzve 18, kötve 20 német márka.) E munka 
második kiadása most van folyamatban. Bővített alakban két közép 8-adrétű kötetre 
oszbk. Második kötete 1888. tavaszán jelent meg (Berlin, ára 16 márka); első köte¬ 
tét 1888. júniusára ígérte a kiadó. Ebben lesznek a bennünket közelebbről érdeklő 
részek : a geograpbiai helymeghatározásokról, a topograpliiai fölvételekről, a geológiáról, 
a föld mágnességéről, a meteorológiáról, az astronomiáról, a bydrograpliiáról s egye¬ 
bekről szóló fejezetek. 
** Ferdinand Freiberr von Richthofen, Fübrer für Forschungsreisende. (Anlei- 
tung zu Beobachtungen über Gegenstánde dér physischen Geographie und Geologie.) 
Közép 8-adrét, XII és 745 lap. Berlin, 1886. (Ára fűzve 16, kötve 17 - 5 német 
márka.) 
(191) 
