IRODALOM. 
251 
(5.) Dr. Bischof : Az Esztergom melletti Strázsa-hegy üvegkészítésre hasz¬ 
nált quarzhomokkő vegyelemzése. Wiesbaden, 1885. szeptember 25. 
Egy szabad lapon kinyomatva. 
«A Nagy Pál, esztergomi vállalkozó által beküldött lágy, fehér részben 
pedig szürkés színű homokkő, homokká lett szétnyomva, mosva és elemezve. 
A 120° C. mellett szárított és tiszta folysavval kezelt homoknak 10 grammja 
tartalmazott: 
Kovasav 
Si0 2 ... 
99-2377, 
timföld 
AI..Ö, ... ... 
0-411 « 
vasoxyd 
Fejj] ... 
0-074 « 
mészoxyd 
CaO ... ... 
0-032 « 
magnézia-oxyd 
MgO ... ... ... 
0-008 « 
kali-oxyd 
Kp 
0-040 « 
izzítási veszteség 
_ _ _ _ 
0-218 « 
összesen 
10CÍ-0207Í 
Ezek szerint a megvizsgált mosott homok a kovasavban dús és tiszta homo¬ 
kokhoz számítható. 
A vasoxydnak csekély mennyisége, mely még az egy tized százalékot sem 
éri el, ajánlja e homokot, mint egy kétségkívül becses anyagot az üveggyártásra)). 
Megjegyzem ezen a helyen még, hogy a kis Strázsahegy laza homokköve, 
a melyre a fenti analysis vonatkozik, már jóformán teljesen elfogyott, a mennyi¬ 
ben az ott nyitott bányában csakhamar igen szilárd és szívós quarzit-homokkőre 
bukkantak, melyet homokká őrölni oly könnyű szerrel nem lehetett. Nagy Pál úr 
ennélfogva az úgynevezett Csipkevölgyben nyitott egy újabb bányát, mely által 
ugyanazon striata-emelet laza és szintén tiszta homokkövét nagyobb tömegekben 
tárta fel. Erről a pontról azonban eddigelé analysist még nem bírunk. 
Dr. Schafarzik Ferencz. 
(6.) Petrovits Döme: A zomborvidéki mocsarakról. Természettud. Közlöny 
1883. XV. köt. 171. füzet 457—474. old. és A bácskai mocsarakról. 
(Ugyanott 1887. XIX. kötet 218. füzet 398—407. old.) 
E czímek alatt jelentek meg Petrovits úr tanulmányai az Alföld szódavidé¬ 
kének tavairól s habár szerző az idevágó szakmunkák egy nagy részét elhanya¬ 
golta is, mi részben talán azon körülmény által menthető, hogy vidéken dolgoz¬ 
gatva, valószínűleg nem állott az irodalom rendelkezésére, sem a kellő módon, 
sem pedig a kellő időben, még sem vonhatjuk meg tőle azon elismerést, melylyel 
a sok tekintetben jeles és közvetetlen megfigyeléseken alapuló fejtegetéseiért tar¬ 
tozunk. Tartalmát röviden a következőkben ismertetjük. 
A zomborvidéki mocsarak, melyek a Duna, a Ferencz-csatorna és aTelecska 
közt terülnek el, nagyobbrészt a Mosztonga, a tovább északra fekvők pedig a Kigyós 
patak által küldik vízfölöslegöket a Ferencz-csatornába, illetőleg a Dunába. Érde¬ 
kes azonban az a körülmény, hogy e tavak azért a talajvíz útján nincsenek össze- 
kötbentetés a közeli Dunával, a melytől őket egy igen mélyen lehatoló agyagréteg 
(193) 
