260 
IRODALOM 
Iukovits : Über die Niveauverháltnisse des Neusiedler See’s Ibidem régi soro¬ 
zat V., YIL, VIII. kötetében. 
Ascherson P.: Die Austrocknung des Neusiedler Sees. Berlin, Zeitschrift für 
Erdkunde. Bd. 19. p. 278. 
Stűrzenbauji József : Mosonymegyében eszközölt geológiai fölvétel 1878. 
Földt. Közlöny. 1879. p. 111. és 
H ugo H. Hitschmann, magyar-óvári tanár értekezése (1856): Eine Excur- 
sion nm den Neusiedlersee. (Oesterreichische botanische Zeitschrift, Wien. VIII. 
Jalirgang, 1858. p. 221.), mely utóbbi kettő, kivált a Hanságra szolgáltat érdekes 
adatokat stb. 
Csak mellesleg említem továbbá, hogy a Fertőfaunájával és flórájával alaposab¬ 
ban kellett volna foglalkoznia és a népies elnevezések mellett a latin nomenclatu- 
rát is használnia. Kifejezései nem szabatosak, mi által olykor ellenkezésbe jön a 
tényekkel: «S minthogy (a Fertő) vize oly sekély (átlag 4—5 m.), a szél könnyen 
felkavarja vizét és ilyenkor a habok oly magasra csapnak fel stb.» Fordítva áll a 
dolog; minél sekélyebb a víz, annál jelentéktelenebbek a hullámok. — A nép közt 
elterjedt téves nézeteket nem igazítja helyre : «ha a hideg fokozódik, a jég gyak¬ 
ran mennydörgésszerű robajjal megreped s ekkor 3—4 km.-nyi hosszú repedések 
(EiszaiTen) jönnek létre, melyekről a nép azt tartja, hogy a víz alatt fakadó meleg 
forrásoktól erednek, melyek a víz teljes befagyását meghiúsítják». Kérdem: csak¬ 
ugyan léteznek-e a tó fenekén meleg források, és egyáltalában igaza van-e a 
népnek ? * 
Áttérek azonban most azon pontokra, melyek inkább a geológia körébe 
esnek. 
A 475-ik és a következő lapokon Thikring azt a kérdést kutatja, váj¬ 
jon létezett-e már a Fertő a történeti ó-korban ? Az irodalomban némelyek 
állították, mások meg «tagadták a Fertő létezését a rómaiak idejében«. S ezután 
így folytatja: «Ez a kérdés ma már végleg el van döntve ama híres kőkorbeli lele¬ 
tek által, melyeket gróf Széchenyi Béla 1874-ben a tó kiszáradt medrének déli 
széléhez közel Boz és Hidegség közelében felfedezett. A leletek kétségtelenné tet¬ 
ték, hogy a tó környéke már az újabb (neolitos) kőkorban lakva volt, s habár czö- 
löpépítmények nyomaira akadni nem lehetett, mégis valószínű, hogy ilyenek e 
helyen hajdan léteztek: (Idézi gróf Wurmbrandt-oí, de ugyanezt állította 
gróf Széchenyi Béla is. Ref.) A tó tehát már a rómaiaknál sokkal régibb időben 
létezett.» 
Nagyon sajnálom, de ennek a conclusiónak a helyességét ezen előadás alap¬ 
ján nem fogadhatom el. Hogy egy kőkorszaki lelet épen egy nagy tónak a 
létezését tételezze fel, nem következik szükségképen. Mért nem lehetett azon a 
helyen egy kis forrás vagy folyócska, a melynek partjai mellé meghúzódott a 
kőkorszaki ember ? 
Gróf Széchenyi Béla csak azt mondja, hogy «e leletek elégséges bizonyíté- 
kúl szolgálnak arra, hogy ezen a földrészen is emberek laktak azon időben, mely¬ 
ről a történelem hallgat» ; más helyen pedig így nyilatkozik: «ha — mondom — 
* Időközben megjelent egy érdekes czikk «a balatoni rianás » czíme alatt 
Szily KÁLMÁN-tól. Term. Közlöny 1S88. XX. kötet, 29. lap. 
( 202 ) 
