IRODALOM. 
263 
Látni ezen eredményekből, hogy a Fertő vize szilárd sói közt uralkodó a 
sziksó , utána következik a szénsavas magnézia meg a glaubersó, s csak azután a 
konyhasó, míg a többi alkató részek jóformán csak nyomokban vannak jelen. Ezek 
szerint a Fertő' vizét a gyengébb sziksós-glaubersós vizekhez számíthatjuk ; sajnos 
azonban, hogy a kiszáradása után újból megtelt tó vizének újabb elemzését nem 
bírjuk. 
Végre van még egy pont, melyben szerző a geológia ellen vét. 
A 487. lapon ugyanis a következőket olvassuk: 
«Fehéregyházától délre azonban a hegykoszorú, mely a Fertőt nyugat felől 
bekeríti, megszakad; mintegy 2 km. széles völgy nyílik itt a Fertőre, melyen egy 
kis folyócska, a Vulka hömpölyög a tó felé. Kétségtelen, hogy a folyó erővel tört 
magának utat a hajdan összefüggő hegylánczon át, ez által elkülönítve a Lajta- 
liegységet a fertömelléki vagy ruszti hegyláncztól, mely geológiai viszonyaira nézve 
teljesen megegyezik az előbbivel. Eme fertömelléki hegyláncz, vagy jobban mondva 
dombsor, tehát a Vulka áttörésétől kezdve, azaz Sércz községtől egészen a tó leg¬ 
délibb széléig kiséri a Fertőt» stb. és valamivel lejebb : 
«A hegyláncz Sércznél emelkedik fel azon lapályból, melyet a Vulka 
folyócska alkotott, utat törve a hegységen át a Fertő felé», stb. 
Ezeket olvasva, semmi kétség nem támadhat bennünk az iránt, hogy szerző 
a Vulka síkságát optima forma erosiói völgynek ne tartsa, mi azonban, miként 
azonnal látni fogjuk, téves felfogás. 
Erről a vidékről bírjuk T. Roth Lajos szépen részletezett földtani felvéte¬ 
lét : és azonfelül még a ((magyarázatot is hozzá, melyet szerző is lapozgatott 
ugyan, de minden közelebbi megokolás nélkül épen ellenkező értelemben fölhasz¬ 
nált,. T. Roth Lajos két munkájából kitűnik ugyanis, hogy ez a vidék a mediterrán 
kortól kezdve a pannoniai idők végéig egy oly csatorna volt, melyen át a bécsi és 
a kis magyar medencze tengeroi egymással közlekedtek. A Lajta-hegység, meg a 
ruszti vonulat egyes kúpjai pedig szigetcsoportot képeztek. A Lajta- és a Rozália- 
hegység közti széles csatorna (14—15 km.), egy régi depressió, a melyben egy¬ 
másután a mediterrán, a szármát és végre a pannoniai emelet rétegei üleped¬ 
tek le. 
Ezeket a viszonyokat T. Roth Lajos tanulságos proliiban is bemutatta 
(1. a magyarázathoz csatolt I. táblát), a mely világosan előtünteti, hogy a panno¬ 
niai emelet fölött a völgy legmélyebb vonala mentén diluviális lerakodások foglal¬ 
nak helyet, a melyekben a többi patakon kívül a Vulka nevű szerény folyócskának 
a medrét is látjuk. Még annyira sem mélyítette azt magának ki, hogy Vulka- 
Pordánytól egészen a tóig medrében egyetlen egy ponton még csak a pannoniai 
emelet rétegei sem bukkannak a felszínre. Tehát még csak gondolatban sem tehet¬ 
jük fel, hogy a Vulka völgye erosiói völgy, hisz ez esetben mélyen bevágódottnak 
kellene lennie ; meredek magas partjain az említett rétegeket egymás föle helyezve 
kellene látnunk, magának a folyónak pedig a sorozat egyik régibb tagját kellene 
mosnia. De hát a Vulka nem mélyíti, hanem inkább feltölti a medrét, hisz maga 
* Kis-Márton vidéke, 1 : 14000. special lapon, kapható Kilián Frigyes könyv¬ 
kereskedésében. 
(205) 
