IRODALOM. 
264 
Thirring úr is leírja a 495-ik lapon, hogy deltát épít a tóba «bármilyen csekély 
legyen is a folyó, deltáját folyton növeli s mindinkább beljebb tolja a Fertőben. 
A Vulka völgye tehát nem erosiói völgy, hanem régi tengerfenék, egy tek- 
nőszerű depressió. 
Es szerzőnek ezt a depressiót annál nagyobb figyelemre kellett volna mél¬ 
tatnia, minthogy az újabb alpin irodalomban azt a véleményt is hallottuk, hogy 
épen ez a völgy képezné az Alpok határát a Kárpátok felé. 
Mivel a Rozália- és a Lajta-kegységek, a hamburgi csoport meg a pozsonyi 
Kis-Kárpátok geológiai szempontból hasonló szerkezetűek és így nem igen nyújta¬ 
nak éles geológiai határt az Alpok és a Kárpátok közt, Neumann Károly jeles érte¬ 
kezésében a Kárpátoknak az Alpokétól eltérő csapásirányára fekteti a fősúlyt, s 
ennélfogva, minthogy a Rozália-hegységet, a stájer Alpokkal való oly szoros össze¬ 
függésénél fogva ez utóbbiaktól elkülöníteni nem lehet, épen a Vulka depressió- 
ját tekinti a megváltozott csapású Kárpátok kiindulási pontjáúl. 
A mi a munka többi részét illeti, szívesen elismerjük, hogy eltekintve a fel¬ 
soroltaktól, élvezetes olvasmányt nyújt. A tó 1866—68. közt történt kiszáradásával 
beható részletességgel foglalkozik, a mit csak helyeselhetünk. 
Dr. ScHAFARZIK FeEENCZ. 
(9.) Nendtvich Károly : A Bereymegyében lévő bilasoviczi Irma-forrás 
ásványvizének vegyelemzése. (Értek, a térni. tud. kör. Kiadja am. tud. 
Akadémia 1885. XV. kötet. 11. sz.) 
Ez ásványvíz gr. Schönborn Ervin munkácsi és szt-miklósi uradalmához 
tartozik, melynek igazgatója jól eldugaszolt üvegekben mintegy 20 liternyi víz 
mennyiséget küldött szerzőhöz vegyelemzés végett. Szerző maga nem lévén a víz 
beszerzésénél, a forrásból és környékén kitóduló gázokat meg nem vizsgálhatta, 
sem a víz hőmérsékét, sem a szabad szénsavat meg nem határozhatta ; továbbá a 
fentebbi csekély vízmennyiségnél fogva az ásványvizekben igen kis mennyiségben 
előfordulni szokott alkató részekre szintén nem terjeszkedhetett ki. 
A víz eleinte savanyús, azután kissé égvényes és sósíztí. Fajsúlya 1 ‘00527. 
Minőségileg káli, nátron, mész, magnesia, vasoxydul, kénsav, szénsav, chlor, 
foszforsav és borsav lett kimutatva. 
A víz alkata a mennyiségi elemzés szerint következő : 
1000,0000 súly¬ 
részben. 
Kénsavas kálium K, S0 4 ... ... ... — ... 0-00374 
Chlorkalium KC1 ... ... ... ... ... ... 0-08204 
Chlornatrium Na Cl _ ... .... ... ... ... 0-09624 
Kétszeres szénsavas nátrium Na 2 C 2 O, ... 5-00940 
« « calcium Ca C„ O. ... ... 0-45700 
<c « magnesium Mg C„ 0 . ... 0-06850 
« (i vasoxydul Fe C„ 0 B „. — 0‘01390 
A tűzálló alkató részek összege ... ... ... 5-73082 
Zeitschrift des deutscheu und österreichischen Alpenvereines. Bd XIII. Jahr- 
gang 1882. p. 223—225. 
