266 
ERODÁLOM. 
Szerző által elemzett tátrafüredi források összehasonlító táblázata. 
Hygiea-forrás 
elemeztetett 
1884-ben. 
C a stor- forrás 
elemeztetett 
1873-ban. 
Pollux-forrás 
elemeztetett 
1873-ban. 
Csáky-forrás 
elemeztetett 
1855-ben. 
Hőraérsék 
Faj súly 
+6-8° C. 
1-000109, 
+ 14-3° C-nál 
+7-2° C. 
1-00048, 
+15° C-nál 
+6-8° C. 
1-000525, 
+15° C-nál 
+6-8° C. 
1-00036, 
+10° C-nál 
Alkatrészek 
100,000 s. r. 
vízben 
100,000 s. r. 
vízben 
100,000 s. r. 
vízben 
100,000 S. r. 
vízben 
Kénsavas káli ... . ... ... ... 
0‘ 455955 
0-329652 
0-350704 
0-2298 
Kénsavas nátron _ __ 
0-052063 
0-364806 
0-413039 
0-3760 
Chlornatrinm _ __ 
0-065273 
0-103356 
0-099893 
0-1224 
Foszforsavas nátron _ ... ... 
0-027294 
— 
— 
— 
Ketted szénsavas nátron ... 
1-548239 
1■328045 
1•246998 
1"5515 
Ketted szénsavas mész... ... ... 
1-632000 
1■229629 
1-225610 
1-6888 
Ketted szénsavas magnézia ... ... 
0-461251 
0-517737 
0-670560 
0-2101 
Foszforsavas aluminiuinoxyd 
0-045833 
0"052685 
0-085684 
— 
Aluminiumoxyd ... ... ... ... 
— 
0-047008 
0-023469 
— 
Ketted szénsavas vasoxydul ... ... 
1-858332 
1"067954 
1-340109 
(V 166:2 
Kovasav. ... ... ... _ _ 
3-391666 
3 - 865064 
3-739579 
3-5089 
A szilárd alkatrészek összege ... 
9-537905 
8-905936 
9-195647 
7-8538 
Szabad szénsav 
266"577829 
208-316382 
204-607851 
177-5231 
Összes alkatrészek ... ... ... 
276-115734 
217-222318 
213-803498 
185-3769 
Ezen összeállításból látható, hogy e források közt a Hygiea forrás a legtöbb 
szénsavat és vasoxydult tartalmazza. Elég nagy vastartalmánál fogva gyógyászati 
czélokra is volna felhasználható. A Hygiea-forrás vizét szerző a szénsavban igen 
gazdag aczélforrások közé sorolja. Loczka .József. 
(11.) Nendtvich Károly: Magyarország ásványvizei. (Értek, a térin. tud. 
köréből. Kiadja a m. tud. Akadémia. Budapest 1885. XY. kötet 11. sz. 
p. 16.) 
Szerző ezen értekezésében elősorolja először azon okokat, melyeknél fogva 
kitűnő fürdőink és ásványvizeink az őket megillető hírre nem vergődhetnek; és 
másodszor elmondja a magyar orvosok és természetvizsgálók fürdőink hírének és 
ásványvizeink terjesztésének megállapítására irányuló törekvéseit és határozatait. 
Az okok, melyek fürdőink hírének útjában állanak, szerző szerint ezek: 
1. Nálunk sok a fürdő. A Nálunk drága a fürdőzés és 3. Nálunk sem bel-, 
sem külföldön nem ismertetik eléggé a fürdőket. 
Az ásványvíz elterjedésének pedig 1. a sok ásványvíz, tehát nagy versenygés, 
és 2. a rossz kezelés (vékony üveg és rossz dugaszolás) állnak útjában. 
Talán a karlsbadi fürdő kivételével minden külföldi fürdő van nálunk több¬ 
szörösen is képviselve, sőt Szliács oly ásványvízzel rendelkezik, melynek párja 
eddigi ismereteink szerint nincs. A külföld csekély számú, de jól ismertetett fürdő¬ 
vel bírván, a betegek mind azon néhány helyen keresnek enyhülést s így termé¬ 
szetes a nagy jövedelem következtében a tulajdonosok kifejthették azt a pompát 
(- 208 ) 
