IRODALOM. 
267 
és kényelmet, melyet külföldi fürdőkön találhatni. De nálunk igen sok a fürdő, 
minden beteg a hozzá legközelebb fekvő fürdőt látogatja s így a fürdővendégek 
nagyon megoszolnak, s míg nálunk némely fürdőben a vendégek száma százakra 
rúg, addig az ugyanazon természetű külföldi fürdőkben ezerekre megy. Sígy egy¬ 
részt nem is csodálható, ha a fürdőtulajdonosok a fürdő szépítésére nálunk a cse¬ 
kély jövedelem következtében nem nagy tőkét fordítanak. 
Fürdőink és ásványvizeink mi módon való megismertetésének és terjeszté¬ 
sének kérdésével leginkább a magyar orvosok és természetvizsgálók vándorgyűlé¬ 
sei foglalkoztak. Az 1842-ik évben Beszterczebányán tartott gyűlésen dr. Mojsiso- 
vics hazánkfia ásványvizeink érdekében felszólalt s javasolta : képeztessék orvosok 
és gyógyszerészek által oly társulat, mely központtal bírván, Pesten hazánk gyógy¬ 
vizeinek gyógytani ismertetésére szolgálna. E fölszólalás következtében a gyűlés a 
bizottságot megválasztotta. Két évvel későbben Erdélyre nézve is választatott 
egy ásványvizi bizottság. De a két bizottság pénz és kellő támogatás hiányában 
föladatának meg nem felelhetett s tisztjéről 1846-ban lemondott. A ugyanez évi 
vándorgyűlés új bizottságot választott s egyszersmind kérvényt nyújtott be a m. kir. 
helytartótanácshoz, hogy az ásványvizek vizsgáltatására és terjesztésére éven- 
kint 1000 frtot engedélyezni kegyeskednék. A helytartótanács hajlandó lett volna 
a kért összeget kiutalványozni, csak azon módokra nézve kért felvilágosítást, 
melyeket az ásványvíz terjesztésére és hírének emelésére használni akarnának. 
A véleményadásra felkért szakosztály a kérdés helytelen fölfogása következtében 
a módokat kellőkép meg nem nevezte, hanem pusztán az ásványvíz elemzésénél 
követett módszereket írta le s így a kért segély nem utalványoztatott ki. 
A soproni vándorgyűlésen ugyancsak Mojsisovics egy 100 darab aranynyal 
jutalmazandó pályakérdés kitűzését indítványozta, hogy a magyarországi fürdők 
és ásványvizek vegytani lényegéről és orvosi hatásáról a legtökéletesebb munka 
irassék. A pályakérdést ki is tűzték. De IS előtt az volt az utolsó gyűlés s az ezután 
következő korszakban csak 1863-ban tartották az első gyűlést Pesten, melyen 
Molnár János azon ásványvizeket sorolta elő, melyekkel a közönség a lefolyt 
16 év alatt megismerkedett. 
1867-ben Rimaszombaton tartott nagygyűlésen Kovács Sebestyén Endre 
ezen pályakérdést tűzte ki: Kívántatik a magyarhoni ásványvizeknek kimerítő 
leírása, különös tekintettel azoknak a legújabb nézetek szerinti beosztására és 
vegyelemzésére ; határidő egy év ; jutalom 100 arany. 
E pályakérdésre csak egy, a tudomány színvonalán nem álló munka érke¬ 
zett, melynek a díjat nem adták ki. A pályakérdést még kétszer, de eredmény 
nélkül tűzték ki. 
Az utolsó ásványvízi bizottság 1883-ban neveztetett ki. Szerző mint e 
bizottság elnöke a fürdők és ásványvizek tulajdonosai-, orvosaihoz és bérlőihez 
400 nyomtatott felszólítást azon kérelemmel küldött szét, hogy a nyomtatványok¬ 
ban foglalt s az ásványvizek s fürdőhelyek megismertetésére czélzó kérdésekre 
felelni és azt az ásványvizi bizottság elnökéhez beküldeni szíveskednének. E fel¬ 
szólításokra 36 felelet, illetőleg a fürdőhely nyomtatott leírása érkezett szerzőhöz. 
E közöny annál inkább megfoghatatlan, mert ezt a fürdőtulajdonosok saját érde¬ 
keik ellen cselekszik. A fürdőorvosok, kik a fürdő hatását éveken át tanulmányoz¬ 
hatják, leginkább arra volnának hívatva, hogy fürdőhelyeik hírét terjeszszék; 
(209) 
