268 
IRODALOM. 
hogy mily befolyással van valamely fürdő híre az emberekre, mutatja Karlsbad, 
hova a világ minden részéből sereglenek az enyhülést keresők. 
Szerző látván, hogy ily közönyösséggel szemben minden törekvés meghiú¬ 
sul, a czél elérésére kívánatosnak tartja egy szakértőt fürdőről-fürdőre utaztatni, 
ki azok tulajdonságai- és egyéb viszonyairól bő jelentést tenne ; másodszor czél- 
szerűnek mondja a fürdőévad alatt egy hetenkint egyszer megjelenendő szaklapot 
megindítani. Az ezekből származó költségek fedezésére a bizottság a belügyi és 
kereskedelmi minisztereket kérvényileg megkereste, hogy a fentebbi czél elérésére 
évenkint 1000 frtot utalványozni kegyeskednének. De a két miniszter ily czímre 
pénzzel nem rendelkezvén, a kérést megtagadta. 
Ezekből látható, hogy az ásványvízi bizottságok minden törekvés mellett 
mitsem értek el s így nem maradna más hátra, mint hogy a kormány kezébe 
venné az ügyet s vagy, mint föntebb említtetett, egy szakavatott egyénnel tanul- 
mányoztatná a fürdőket, vagy pedig az illető ásványvizek használatát mindaddig 
megtiltaná, míg a birtokos azt meg nem elemeztetné, a fürdőhelyet a vendégeknek 
nyújtott kedvezményekkel együtt le nem írná s azt kellő módon meg nem ismer¬ 
tetné s közzé tenné. 
A m. kir. kereskedelmi minisztérium az 1881-ben Frankfurtban rendezett 
nemzetközi ásványvíz-kiállítás alkalmával a magyar korona területén előforduló 
ásványvizeket feljegyeztette, és e feljegyzések összeállítását Beknáth JőzsEF-re 
bízta. Ez összeállítás szerint Magyarországon 1560 ásványvíz ismeretes, ezek közöl 
van : 765 savanyúvíz, 47 vasas savanyú víz, 34 kénes savanyúvíz, 7 sós savanyú¬ 
víz, 2 földes savanyúvíz, 10 égvényes savanyú víz. 350 sósvíz, 48 keserű víz, 
69 kénes víz , 89 égvényes víz , 44 vasas víz , 46 közömbös hévvíz , 1 sóshévvíz 
(Hercules-fürdő), 9 földes hévvíz , 1 timsós hévvíz , 3 égvényes hévvíz , 11 földes 
víz, 5 ismeretlen alkotásit. Loczka József. 
(12.) Dr. Herbich Ferencz. Az erdélyi keleti Kárpátok kréta-képződményei¬ 
ről. (Orvos-természettudományi Értesítő. 1887; Terin. tud. sz. Kolozs¬ 
vár; p. 227.) 
Dr. Herbich Franz. Ueber Kreidebildungen dér siebenbürgischen Ost-Ivar- 
pathen. (Verhandlungen dér k. k. geologischen Reichsanstalt. 1886; 
p. 368.) 
Az erdélyi muzeum-egylet szerzőnek rendelkezésére bocsátá mindazon 
eszközöket, melyek lehetségessé tevék nagy mérvben Ürmös vidékén gyűjtlietni, 
mind oly helyen, a hol már a székelyföldről írt geológiai munkájában, akkor azon¬ 
ban csak szórványos adatok alapján kijelölt felső krétakorú rétegek pontosabb 
osztályozásához támpontokat remélt találni. 
Ürmös legközelebbi vidékének geológiai viszonyai röviden a következők: 
Ürmös és Apácza közt a krétakorú homokos márgák majd finom, majd 
durva szemű homokkövén terülnek el, mely aprószemű conglomeratba is átmegy. 
Ez alatt az Olt szorosának és a Barczaságnak polygén conglomeratja fekszik. 
Az Ürmös patak völgyében azon sötét neocom kárpáti homokkőből vannak 
kisebb kibúvások, melyekből odébb éjszaknak a Rhynchonella pereger Bucii héjai 
kerültek ki. 
(álü) 
