338 
ROTH SAMU: 
vidéket. 1885-ben Roth Márton barátom volt szíves elkísérni és ugyancsak 
tőle van a magassági adatok egy része, melyeket aneroid segítségével szerzett 
meg; 1886-ban csak magam jártam be a kérdéses területeket, kiegészítve az 
előző évben gyűjtött adatokat. A magasságokat Goi,DSCHMiEDT-féle aneroiddal 
(3613. sz.) mértem meg. Az egyes magassági adatok mellett közölve van a forrás 
is, hogy honnan vannak azok véve. A mely magasságoknál a forrás nincsen 
megemlítve, ott, ha ahsolut magasságokról van szó, mindenütt a bécsi ka¬ 
tonai földrajzi intézet térképének adatai, a relatív magasságoknál pedig 
saját méréseim értendők. 
Mind a két évben a Magy. Tud. Akadémia anyagi támogatásával esz¬ 
közöltem kutatásaimat. Keletről nyugatra haladva a következő völgyeket 
látogattam meg: 1. A Javorinka-, 2. Bialka-, 3. Suchavoda-, 4 . Bisztre- 
és 5. a Koscieliszko-vö lgyet. 
1. A Jávor inka-völgy jégára. 
Ez az egyedüli völgy, melynek egykori jégáráról meglehetősen részletes 
leírást találunk Partsch : «Die Gletscher dér Vorzeit in den Karpatlien 
und den Mittelgebirgen Deutschlands» czímű művében (21—38 lap). Észle¬ 
letéiül részint támogatják Partsch adatait, részint pedig kibővítik, illetőleg 
helyre igazítják. Ezen okoknál fogva, főleg pedig az általam alkotandó kép 
teljessége szempontjából legalább főbb vonásokban leírom ezt a völgyet is. 
A Javorinka-völgy eredetétől Javorináig, hol a hegységből kilép, 10 km. 
és a Bialka-völgygyei való egyesülésig 17 km. hosszú. Nagyjában egyenesen 
észak felé tart; csak kezdetén valamint alsó végén hagyja el ezen irányt, 
északnyugatra kanyarodván. Ezen fővölgybe különösen a jobb oldalon több 
nagyobb mellékvölgy nyílik. Ezek: a «Hátulsó-Rézaknák» völgye, mely a 
legterjedelmesebb, a «Kolove-tó» völgye es a «Fekete-tó» medenczéje. A bal¬ 
oldalon a Siroka-völgy, valamint a Siroka-csúcs tövében lévő Zöld-tó meden¬ 
czéje említendő. 
A Javorinka-völgy vízterülete körülbelül 35 km 2 és így tetemesen felül¬ 
múlja terjedelemre nézve a déli oldal legnagyobb völgyét is. (A Koprova- 
völgyet 25 km 2 -nek számítottam ki.) Területének alakja háromszöghöz ha¬ 
sonlít, melynek alapját a vízterület nyugati határa, az alappal szemben levő 
csúcsát pedig a Kopa-nyereg képezi. Délen félív alakjában elhúzódik a mere¬ 
dek falú, csorbás gerinczü .Javorove hegysor, keleten a Vörös-torony (2465 m.) 
az egész völgyet domináló Jégvölgyi csúcs (2629 m.), továbbá a Zöldtó- 
(2535 m.), Vöröstó- (2425 m.), és Eehértó-csúcsok határolják, melyeknek 
észak-nyugatra irányult nyúlványai között az egykori jégár jégtömegeinek 
főforrását találjuk t. i. a Ivolove-, Fekete- és Varangyos- (Javrove) tó hóme¬ 
zőkben még ma is bővelkedő medenczéit. A völgynek ezen része főleg grá¬ 
nitból áll; üledékes kőzeteket csak a Fekete-és Kolove-tótól északra levő 
m) 
