A MAGAS-TATRA JÉGÁRAI. 
345 
a felső szakaszában belenyíló Rovinki-völgyön kívül nincsen nagyobb mellék¬ 
völgye. Itt tehát a Javorinka-völgyben észleltek ellenkezőjét találjuk; mert 
ott a mellékvölgyek majdnem mind a fővölgy jobb oldalán eredtek, itt pedig 
a baloldalán vannak. 
A Poduplaszky-völgy a Lengyel-nyeregtől a Bialka torkolatáig 6'5 km.; 
itten átveszi a Bialka nevet és a Lysa fiirészmalom mellett levő Skalki-ig, 
hol a hegységből kilép további 5 km. hosszú. A Javorinkával való egyesülés a 
Lysától még több mint 6'5 km.-nyíre esik. 
A Bialka-völgy vízterülete nagyjában háromszöghöz hasonlít, melynek 
csúcsait a Lysa melleti Skalki, a Gerlachfalvi-csúcs északnyugati nyúlványa 
és a Svinnicza (2293 m.) képezi; kiterjedése körülbelül 65 km 2 . Ezen völgy 
geológiai viszonyai is elég kedvezők az egykori jégárak nyomainak felisme¬ 
résére ; a Poduplaszky-völgy felső szakasza, a Rovinki-völgy, továbbá a Békás- 
tavak medenczéje, a Bialka-völgy a Poduplaszky-völgygyel való egyesüléséig, 
végül a Rosztoka-völgy is teljesen gránitból állanak; üledékes kőzeteket 
csak a fővölgy alsó szakaszában és a Wakszmundszka-mellékvölgyben ta¬ 
lálunk. A fővölgy jobb oldalán körülbelül szemben a Békás-tavakból eredő 
pataknak torkolatával kezdődnek az üledékes kőzetek vöröshomokkő alak¬ 
jában ; tovább északfelé trias-mészkő és dolomit következik; a meredeken ki¬ 
álló mészkőszírtek a bécsi földtani intézet felvételei szerint trias-korbeliek. 
Ezen képződmények alkotják az egész jobboldali lejtőt a Javorinai hágóig, 
hol már harmadkori kőzetek mutatkoznak. A fővölgy baloldalán egészen a 
Wakszmundszka-völgyig terjed ki a gránit. Ezen völgy jobb oldali mellék - 
völgye, a Koszyszta-völgy mindkét oldalán gránitból áll; a tulajdonképeni 
Wakszmundszka-völgy felső része azonban üledékes kőzetekből van alkotva; 
ugyanaz áll alsó szakaszának baloldali lejtőiről, míg a jobb oldalon jégár¬ 
törmelékkel borított gránit a völgy torkolatáig található. 
A Bialka-jégárnak a Poduplaszky-völgyből származott hatalmas törzse 
azon terjedelmes medenczében eredt, melyben a Litvorovy (1853 m.) és az 
ettől nyugatra eső Zöld-tó fekszik és melyet dólfelé a Ganek (2509), Vas¬ 
kapu (2436 m.), Batizfalvi-csúcs (2464 m.) és Felkai-csúcs (2218 m.) között 
elhúzódó főgerincz határol. Ettől nyugatra van azon medencze, mely mere¬ 
dek, kopár sziklafalaival az év legnagyobb részén át befagyott Zamarzly 
tavat (1794 m.) és a lejebb, de szintén hatalmas kőfalaktól alkotott me¬ 
denczében fekvő Cseli-tavat zárja körül. Mind a két tó szép példája azon 
sajátszerű köridomú bemélyedéseknek (circus), melyek a völgyek oldalain 
szálban levő kőzetben támadtak. Keletre a Litvorovy- és Zöld-tó medenczé- 
jétől azon megnyúlt medencze van, melyet a Lengyel-nyereg határol délfelől. 
Ezen medenczében terül el az 1966 m. magasságban fekvő és szintén az év 
legnagyobb részén át jéggel borított Eagyas-tó. A medencze déli, nyugati és 
keleti lejtőit hatalmas törmelékmezők borítják, alján azonban többnyire ki¬ 
látszanak a szálban lévő szikláknak gömbölydedre koptatott dudorai. A tó 
(229) 
