ROTH SAMU: 
36-2 
fenyő határában érte el a gerinczet, hol nemsokára a Suchawoda-jégárral 
egyesült. 
A Panszczycza-völgyben lefelé haladva a jégár jobboldali határát igye¬ 
keztem elérni. A Wakszmundszka-polanán (a kisebbiken) rá is akadtam. 
Ott ugyanis a polana alsó szóiét gránitsziklákból álló gát szegélyezi, mely 
élesen elválik a felette következő mészkőtől és első tekintetre emberi kéz 
alkotta műnek látszik, de követve az erdő felé való folytatását és tekintve a 
néha igen nagy gránitsziklákat, melyeknek tovamozdítására sok ember ereje 
szükséges volna, csakhamar arról győződünk meg, hogy itt a jégárnak 
oldalmorénájával van dolgunk s pedig a legmagasabbal, mivel feljebb nyo¬ 
mát sem látni már a gránitnak. Hasonló viszonyokat találunk a nagyobb 
Wakszmundszka-polanán. Itt is a jégár lerakta öv a polana alsó határát 
képezi. A hajdan jégárral borított terület sűrű erdővel van benőve; a jégár 
legfelső oldalmorénája felett rétségek terülnek el. A bécsi katonai földrajzi 
intézet térképe szerint a polanán lévő szállások mellett az 1400 isohypsa 
halad el, a patak víztükre pedig ezen átmetszetben valamivel 1300 m.-nél 
magasabb; a Panszczycza jégárnak vastagsága tehát még e tájon is körül¬ 
belül 90 m. volt. Innen északi irányát elhagyva északnyugat felé fordult, 
s nemsokára valószínűleg teljesen összeolvadt a Schuehawoda jégárral. Nincs 
azonban kizárva, hogy a Toporowy-tavaktól keletre lévő északdeli irányban 
húzódó dombsor a közép-moréna folytatása, mely esetben a Panszczycza 
jobb oldalmorénáját, a Topoporowy-tavaktól keletre a Suchawoda-patak jobb 
partján kellene keresnünk. 
4. A Bysztre-völgy jégára. 
A Suchawodavölgytől nyugatra terül el a szintén észak fele nyíló 
Bysztre-völgy. Ez kisebb az előbbinél s körülbelül csak 17 km 2 területű. 
Némelyek Bialy-Dunajecznek is nevezik, rendesen azonban csak a folyó 
viseli ezen nevet. 
A Bysztre-völgy felső részében széles, félköridomű és három kisebb 
völgyre oszlik: a nyugati a Kondratowa, a középső a Goryczkowa, a keleti a 
Kasperowa. Tovább észak felé már a Zakopanéi vashámorban a Jaworzyna- 
völgy csatlakozik hozzá. A völgyek alja meg végső szakaszukban is sokkal 
mélyebb, mint az előbb leírt völgyek megfelelő részei, és az őket környékező 
hegyek közül is csak a Kondraczka-csúcs 2000 m.-nel magasabb (2004 m.), 
a többi mind jóval 2000 m. alatt marad. De azért ezen völgyben is keletke¬ 
zett hajdanában jégár és épen ezen völgy az, melyben a Magas-Tátra hajdani 
jégárainak első nyomait fedezték fel. Zeuschner lengyel geológus ugyanis 
ezen völgyet több ízben meglátogatva 1855-ben azon véleményre jutott, 
hogy a völgy baloldalán elterülő és a Zakopanéi vashámor közelében végződő 
(246) 
