A MAGAS-TATRA JÉGÁRAI. 
363 
sziklasáncz anyaga nem víz által került mai helyére, hanem a jégár hátán.* 
Ezen oldalmoréna tekintélyes hullámot képez, mely a mészkő alkotta hegy¬ 
től élesen elválik és vele néha 8—10 m.-nyi mély árkot határól; a völgy 
talpánál, Partsch mérése szerint, körülbelül csak 50 m.-nél magasabb, a 
jégár vastagsága tehát e tájon szintén nem sokkal nagyobb volt. Az oldal¬ 
moréna leginkább gránit, csillámpala és gneiszből áll, a quarzit, a mészkő 
és dolomit ritkább benne. Gránitja kétféle; van apróbb szemű, a biotittól 
sötét szinű, és világosabb nagy vörös orthoklas-földpáttal és fehér muskovit- 
táblákkal. A gránit, gneisz és csillámpala a völgy déli határlánczolatából 
való, mely a Kondraczka- és Kasperowa-csúcs között elterülve, ágakat bocsát 
észak felé. A quarzit a Kondratowa völgy baloldalán található; a mészkő és 
dolomit a meredek falú és kopár Giewont-csoportból való. Quarzit és 
mészkő azonban a Bysztre-völgy jobb oldalán is van szálltán. A Kasperowá- 
tól északra a gránitra quarzit és arra triasmészkő következik, mely még a 
Jaworzyna völgyön túl is terjed. 
A vashámor felett levő oldalmoréna a falú közelében ívalakban a 
völgy felé bocsátkozik és ott egy lerombolt homlokmoréna maradványának 
látszik. Hasonló moréna van a völgy jobb oldalán. Ez Partsch szerint főleg 
csillámpala-, quarcit- és homokkőből állva, sziklatömegeivel és egyéb törme¬ 
lékeivel teljesen elborítja a Bysztre- és Jaworzyna-völgy között lévő gerincz alsó 
véget és a Jaworzyna-völgy torkolatát, de a tovább északra lévő Nosalon 
már nem látható; végső része körülbelül 250 lépésnyire van a baloldali 
moréna ivének végétől s Partsch is valószínűnek tartja, hogy itt egy hom¬ 
lokmoréna maradványaival van dolgunk. Az eredeti moréna körülbelül 
1050 m. magasságban rakódott le, s itt véget ért a jégár is. A faluban, vala¬ 
mint a falu alatt a völgy alján heverő és néha igen tekintélyes nagyságú 
sziklák, valószínűleg a vízzel jutottak a mai helyökre. 
A völgyben felfelé haladva mind két oldalán többnyire tisztán felismer¬ 
hetni az oldalmorenákat. Ezek hol töltés, hol jiárkányzat alakúak és több¬ 
nyire sűrű erdővel borítvák, mely követésüket nagyon megnehezíti. Körül¬ 
belül 3 A órányira a falutól azonban igen szép tisztásra a Kalatowkára érünk, 
hol szabad kilátásunk nyílik és igen tanulságosan ki van képződve a bal 
oldalmoréna. E helyen szerezte Zeuschner azon döntő érveket, melyek az 
akkortájban merésznek mondható felfogásának megállapítására bírták. 
Szemben ezen tisztással, a völgy túlsó oldalán is van egy rét, a Kasperowa. 
mely a jobboldali morénát teszi hozzáférhetővé. A Kasperowa-völgy vize 
a Bysztre-patakkal csak valamivel lejebb egyesülvén, a völgy alján itt két 
patakot találunk, melyeken át kell hatolnunk, ha a jobb oldalmorénát fel 
akarjuk keresni. Partsch szerint a bal oldalmoréna 1212 m.. a jobboldali 
* Zeuschner : Ueber eiue allé Lángenmoráne im Thale des Bialy Dunajecz. 
Sitzungsberichte dér kais. Akademie dér Wissenschaften. XXI. k. II. fűz. 259—262. 1. 
(247) 
