A magas-tatra jégárai. 
365 
alkotó törmelék sorában uralkodó a csillámpala és gneisz, elég gyakori 
azonban a vörös földpátu, sokszor porphyros szövetű gránit is. Némely 
helyen oly tömegesek és sűrűn egymás mellé szorulnak a lerakott kőzet- 
törmelékek, hogy szálban látszanak lenni. A völgy aljának szálban lévő 
kőzetét különben gneisz és csillámpala képezi. 1 A törmelékdarabok 
többnyire szögletesek és épélűek, ritkán az éleken kopottak. Alakjok és 
egész külsejök világosan elárulja, hogy nem messziről kerültek mostani 
lielyökre s kőzettani minősógök a mellett tanúskodik, hogy leginkább a 
Kondraczka csíicscsoportból származnak. Ezen tény egyúttal arra nézve 
is ád nekünk felvilágosítást, hogy honnan kerültek leginkább a terjedelmes 
medenczét kitöltő jégtömegek. 
5. A Koscieliszko-völgy jégára. 
A Koscieliszko völgy ugyan már nem tartozik szorosan a Magas 
Tátrához, de mivel felső részében egy hajdani jégár határozott nyomai 
láthatók, és a Kárpátoknak a Magas-Tátrától nyugatra levő völgyeiben a 
Koscieliszko-völgyön kívül eddig jégárnyomokat nem mutattak ki, röviden 
megismertetendőnek találtam ezen völgyet is. 
Már Partsch említi, 2 hogy a völgy alsó részében, kezdetétől egészen 
a Pisana nevű meredek sziklafalig (1015 m.) hajdani jégárnak nyomát sem 
látta, a völgy keleti mellék völgyében azonban körülbelül 1250 m. magas¬ 
ságban homlokmorénára akadt, melyet azonban a kedvezőtlen időjárás miatt 
közelebbről meg nem vizsgálhatott. Szándéka volt a Szmreczyn-tavat is 
felkeresni, melyre nézve a térkép adatai és Kolbenhever leírása nyomán 
.azon gondolatra jutott, hogy talán a Tomanova mellékvölgy és a Czarny- 
Dunajecz-nek nevezett fővölgy jégárainak egy középmorénába átmenő 
oldalmorénái határolják. 
Én 1885-ben Róth Márton barátommal a Tycha-völgyből átmentem 
ezen völgy keleti mellékvölgyébe. A hágó 3 baloldalán (felmenetkor) a 
meredek hegyoldal mentében gránit alkotta öv húzódik el. Ez azonban 
valószínűleg pseudoglacialis képződmény, mely akként keletkezett, hogy a 
meredek faltól levált sziklák a tövében elterülő hómezőn legurulva, alsó 
végén összehalmozódtak. 
Lebocsátkozva a Tomanova-völgybe, a szállások közelében bosszant 
1 A baloldali lejtőn az utolsó kunyhó felett jó magasan szálban levő gránitot 
találtam. A bécsi földtani intézet térképén e helyen vöröshomokkő van lerajzolva. 
2 Partsch 1. c. pag. 47. 
3 A térképen Tycliá-nak van elnevezve ezen hágó, azonban czélszerűbb volna 
Tomanová-nak nevezni, míg Tycha-hágónak a Tyclia-csúcs mellett lévő és a Kop- 
rova-völgyből a Tycha-völgybe vezető átjáró neveztetnék, mely a térképen Priehyba 
nevet visel. 
( 249 ) 
