A MAGAS-TATRA JÉGÁRAI. 
267 
megfejtettem így például a hely színén tett észleletek a mellett szólnak, hogy 
a jégár nem messze a két völgy egyesülésétől 1020-—1030 m. magasságban 
megszűnt. Ezen táj azonban a Szmreczyn-tótól alig IV 2 km.-nyíre van, a tó 
mellett pedig a Tomanova-völgyben haladó jégárnak a térkép adatai szerint 
legalább 60, a fővölgyben haladónak 150 m. vastagnak kellett lennie, ha a 
fentebb említett törmeléktömegek tőlök erednek. Ezen hatalmas jégtöme¬ 
geknek ilyen rövid úton kellett megolvadniok, a mellett még a völgy a Pisana 
felé mind inkább megszűkül. 
A két jégárnak a Szmreczyn-tó mellett észlelt vastagsága teljesen 
megfelel völgyük terjedelmének és magasságviszonyainak. A Tomanova- 
völgy sokkal kisebb a Koscieliszko-völgynél és környező begyei közül csak a 
Szmreczyn múlja felül a 2000 m.-t (2068 m.), a többi mind 2000 m. alatt 
van és a hágó 1689 m.-re bocsátkozik le A Koscieliszko-völgy hegyei közül 
a Visoka-Kamenistje 2128 m.-re emelkedik, a többi begyei a határon lévő 
Szmreczyn kivételével ugyan szintén 2000 m. alatt maradnak, főgerincze 
azonban általában magasabb. 
A Koscieliszko-völgy jégárnyomainak részletesebb tanulmányozása, 
valamint a Liptói-havasok völgyeinek a jégárnyomokra vonatkozó megvizs¬ 
gálása a jövőnek marad fentartva. Hogy hajdan ott is képződtek jégárak, az 
a Magas- és Alacsony-Tátrában tett tapasztalatok nyomán a viszonyok 
analógiája következtében nagyon valószínű. 
A JÉGKORSZAK HATÁSA MAGYARORSZÁGBAN. 
Dr. Szabó JózsEP-től* 
Akadályozva lévén az állandó központi választmány által felkért előadó 
az osztálycsoporthoz intézett értekezését megtartani, én engedtem a felszólí¬ 
tásnak, de elnézést kérek, ha előadásom a rögtönzés jellegéből kibontakozni 
képesnek nem találtatik. 
Egy közérdekű tárgyról fogok elmélkedni, a Földről, a Földnek alig 
múltjáról, a geologok negyedkorának vagy diluviumának azon phasisáról, 
mely a jégkorszaknak mondatik. Ezen jégkorszak Európa északi és észak- 
nyugoti országaiban oly és annyi nyomot hagyott bátra, hogy kitűnő tér 
nyílik az akkori geographai viszonyok részletes kutatására és az eredmények 
valóban sok tekintetben már megállapítottaknak mondhatók. 
* E nagy érdekű előadást Di. Szabó József tanár a magyar orvosok és természet¬ 
vizsgálók az 1886-iki évben Buziás-Temesvárott tartott vándorgyűlésén tartotta, remél¬ 
jük, hogy annak közlésével olvasóink hálájára számíthatunk. Szerk. 
(251) 
