368 
SZABÓ JÓZSEF: 
A kérdés, melyet fejtegetni akarok az, hogy Magyarország területén 
vannak-e és milyen adatok arra, hogy annak jégkorszaki physignomiájára 
nézve valamit általánosságban mondhassunk? 
Azon nagyszerű glacial működés, mely Európa északi részén, nevezete- 
ven Norvégia és Finlandból indult meg és sugarosan szétnyomódva egész a 
Kárpátokig csúszott, ennek kegykoszorújában olyan akadályra talált, mely 
miatt Észak-Európa glacial működése Magyarország területére közvetlenül 
semmi befolyást sem gyakorolhatott. 
Ámde, ha a Kárpátoktól északra egy jégfödte lapály volt olyformán, 
mint most Grönlandiján, vájjon képzelhető-e, hogy a Kárpátokon vagy azok¬ 
tól délre a hőfoki viszonyok nagyban eltértek? A Kárpátok déli körében 
véghez ment nagyszabású vulkáni működés azon időtájt már be vala fejezve, 
a nagy magyar medencze, mely a vulkánok tevékeny állapota korában jobbára 
tengerfeneket képezett és hőfoki viszonyai oly enyhék valának, mint ma akár 
a Földközi-tenger partvidékéé, már huzamosan felmerülve, sőt mondhatni 
jelentékenyen a tenger színe fölé emelkedve volt; így tehát ezen oldalról 
nincs akadály, mely azon feltevésnek útjában állana, hogy azon alacsony 
hőfok, mely a glacial korszakban Észak-Európában a Kárpátokig volt, a 
Kárpátoktól délre is kellett, hogy meglegyen. 
Az általános klimatikai viszonyok megítélésére még egy körülmény 
tartandó szem előtt s ez az, hogy Európa Central-Alpjai már megvoltak a 
mai alakulatban; ha tehát azok ma is glecsertájt képeznek, határozottan 
mondhatjuk, hogy «firn s glecser » volt azok magaslatán a negyedkor kérdé¬ 
ses időszakában is. Itt azonban nem csak ezen elméleti szemlélődésnél vagyunk 
kénytelenek megmaradni; ellenkezőleg positiv adatunk van arra, hogy a 
Central-Alpok mostani glecserei akkor sokkal nagyobbak valának, tehát az 
alacsonyabb általános hőfok a Central-Alpok szélességi körében megvolt. 
Ide pedig a nagy magyar medencze is tartozik, mit nyugatról nem tekinthe¬ 
tünk másként, mint a keleti Alpok közvetlen tartozékának. 
Ezen általános tekintetek tehát arra utalnak, hogy a negyedkor jég¬ 
korszaka Magyarországban is megvolt, de minő módon? 
A glacial korszak azon sajátsága, hogy akkor a mostani glecserek 
tömege és terjedelme nagyobb vala, másutt alacsonyabb hegyeken úgy mu¬ 
tatkozik, hogy fenmaradtak glecsernyomok részint a völgyek oldalain a 
sziklákon látható parallel lejtős karczolásokon, részint a völgyek oldalain 
vagy lenn a torkolatnál látható hömpölytorlaszokon az u. n. morénákon, 
nálunk is határozottan állíthatjuk, hogy a magaslatokon gyűlt meg a lég¬ 
köri csapadék zöme és onnét szilárd állapotban a nehézség törvénye szerint 
történt a csúszás lefelé, miután a kőzettel érintkező rész volt az, a mely 
többé-kevesbbé olvadott, sőt ha a hevesebb napsugár felülről olvasztott 
volna is le, az is megtalálta a repedéseken át az utat a föld hátához, és a 
jégtömeg mozgását lefelé elősegítette. 
(252) 
