370 
SZABÓ -JÓZSEF: 
mészkő volt befagyva. Az, a mit már regtől fogva hallok említeni a Harsányi 
hegyről, az u. n. «ördög szántást), az épen nem glacial hatás, hanem a 
hegynek szerkezetéből áll elő. A Harsányi hegy mészkőrétegekből áll, melyek 
oldalnyomás következtében anticlinal hajlással emelkedtek ki, de úgy, hogy 
a felső hajlás helyén a rétegek elszakadtak és fejeik parallel lépesőzetet 
képeznek, mely a hegynek délnyugoti részén feltűnően látható. 
Ugyancsak ezen a nyáron a dunai traehytcsoport táján is találtam 
nevezetes nyomokat, melyek csak a glacial korszak maradványai gyanánt fog¬ 
hatók fel. Nagy-Marosnál a Dunától í'elmenvén a trachyt-hegység fensíkjára, 
ott némely zárt medenczében oly kavicshömpöly-réteget látni, mely valóban 
meglepő. Csupa quarcit, gyérebben gránit, gneisz, de semmi trachyt, szóval 
olyan kőzetek gömbölyű törmeléke, melyek innen messze vannak szálban. 
Ezek dél felé nyomuló jégtömegek által tolva jöhettek ide azon időben, 
midőn a mostani folyamrendszer vízvölgyezete még nem létezett, hanem az 
mozgó kőzetanyaggal kitöltve csak nagyobb magasságban engedett mozgást 
a jégnek és víznek. 
Ugyancsak a dunai traehytcsoport legnagyobb hegyének, a Csóványosnak 
meredekebb és szabadabb oldalán keletnek egy széles völgyön Diós-.Jenő felé 
mozgó jégtömegek diluvial kavics finomabb részeit is mutatják, a mint a 
völgyoldal enyhelyeiben néhol fentartotta magát. Az ilyen meredekebb helyen 
a jégtömeg csúszása lenn a lapályon az arra kedvező talajon oly vájásokat 
is idézett elő, melyek ma a vízmeggyűlésre szolgálnak s így tókeletkezésre 
szolgáltatnak alkalmat. így magyarázom ki ott a vagy 80 hold területű jenói 
tó medenezének eredését. 
Budapest közelében Fóth völgyében a Duna felé van egy rhyolitos agyag, 
mint víznemeresztő a homok és kavics itt-ott hatalmas tömege alatt. 
A szomszédvölgyek egyikében sincs sem Budapest felé, sem Bátót, Szód 
és Yácz felé. Ezen rhyolitos agyag a Fóth hegységében találtató rhyolit laza 
kőzetének elkotrása által eredett, mi nagy nyomás mellett ment véghez, és 
ezért nem igen ereszti át a vizet. A glacial korszak régibb működése ez, a 
fiatalabb homokot és kavicsot torlaszolta fel, melyben nagy ritkán trachyt- és 
bazaltliömpöly is találtatik. 
Ezen homok- és kavicslerakodás Budapest körül felette sok van, de 
azt, hogy melyik mostkori, melyik negyedkori, nem mindig lehet biztosan 
megmondani. Ismerek azonban egy helyet, mely semmi kétséget nem hagy 
fenn a glacial eredés tekintetében. Ez Kőbányán van. Midőn én Kőbánya 
geológiai viszonyaival az ötvenes evek vége felé részletesen foglalkoztam, 
megmagyarázatlan maradt előttem a gyönyörű geológiai szelvény felső része. 
Legalul vannak a Cerithium-rétegek hajolt rétegekkel, és hullámosán kiko¬ 
pott felülettel, melyre a congeria-rétegek iszapja, homokja, agyagja vagy 
14 egymástól elütő tagban telepedett le s alkalmat szolgáltat a téglakészí¬ 
tésre. Ezen szintes rétegcsoport legtetején van egy kavics- meg homokréteg, 
(-254) 
