378 
ZIMANYI KAROLY: 
Ennek az anglesitnek összes alakjait a mellekeit kis gömbprojectioban 
ábrázoltam (7. ábra). 
3. Ccrro de Amcca, Jalisco. Az anglesitek egy sötétbarna színű, okke¬ 
res, kérges limoniton ülnek, előfordulásuk tehát némileg emlékeztet a 
siegeniekére. A kristályok mind m.(llÜ) oo p szerint rövid oszloposak, 
(6 ábra) 0'5—2 mm. hosszúak illetőleg 0*5—1 mm. szélesek; legnagyobb 
részük víztiszta, erősfényű, némelyek homályos felületüek, vagy a vas által 
okkersárgára színezettek. A keskeny véglap c . (001), az alap pyramis 
z. (111) .P és d.(102). V 2 Poo macrodoma lapjai zárják el az alakokat. 
Némely kristálynál d . (102). annyira uralkodó, hogy a véglap csak egy kes¬ 
keny tompító sáv; ez utóbbi lapjai a hosszú átló irányában rostozottak s néha 
egy kissé domborúak. A mérések eredményei a következők: 
m : m' 
= 110: 110 = 
obs. 
103° 49' 
10" 
103° 
cale, 
43-4 1 
m : z 
= 110: 111 = 
25 
37 
0 
25 
35-5 
z : z' 
= 111 : 111 = 
90 
20 
10 
90 
22 
d : c 
= 102:001 = 
39 
24 
0 
39 
23-4 
A kristályok felállításánál a hasadási oszlop m. (110) . 00 P tompa szö¬ 
get előre fordítottam. 
Az anglesitek a nemzeti muzeum tulajdonát kepezik, a mely azokat 
Semsey Andor úrnak köszöni. 
Két salzburgi epidot. 
Dr. Krenner úr, múzeumi őr szívességéből a nemzeti muzeum gyűjte¬ 
ményéből két epidotot megvizsgálhattam. Az egyik az Aclienthalból való, 
közel Krimihez, a másik Hollersbachról ered Felső-Pinzgauban. 
1 . Achenthal. Az achenthali epidot * fennött kristályai legnagyobbrészt 
aprók, 1—3 mm. hosszúak, de vannak 10 mm. nagyságúak is; diopsid es 
kevés albit társaságában sötétzöld cryptokristályos amphiból által átjárt 
tömör epidotra nőttek. A kristályok mind nyújtvák az egyenes átló irányá¬ 
ban es sárgás zöldek ; a kisebbek teljesen átlátszók, így a pleochroismus 
rajtuk már közönséges fényben is feltűnően látható. Túlnyomó az oszlopos 
kifejlődés, de vannak a hasis M.(001).oP uralkodása által széles táblás 
kristályok is. Az aránylag egyszerű kombinatiokat a leggyakoribb alakok 
képezik, s ezek túlnyomó része az orthodomák és a positiv hemipyra- 
misokhoz tartozik. Az oszlopos kristályokon a hasis M.(001).oPés az 
* V. v. Zepharovich. Neue Mineral-Fundstátte in den Salzburgéi- Alpen. Natur- 
wiss. Jahrb. «Lotos» 1885 N. F. 7. p. 159—176. Prag 1886. Ztschft. f. Kryst. 1888. 
XIII. p. 86. Eef. 
( 262 ) 
