15 
§ 5 . 
Musklerne . 
Musklerne hos Clionc danne fornemineligen et eget Lag, der 
kun adskilles fra Huden ved det under denne indskudte Lag Cellevæv. 
Dette Muskellag omslutter hele Bagkroppen næsten som en Sæk, (hvil¬ 
ket ogsaa Cuvier angiver 7 ), men paa Halsdelen og paa Hovedet oploser 
det sig for storste Delen i mange enkelte Muskler. 
Paa friske Brændeviinsexemplarer seer man disse Muskler over- 
maade tydeligt gjennem Huden; men paa de levende Dyr skidle Musk¬ 
lerne selv være lige saa gjennemsigiige som Huden, og altsaa kjendcs 
lige saa lidt som paa de Exemplarer, der have ligget længere Tid i 
Brændeviin og hvis Hud ogsaa er bleven ganske uigjennemsigtig. 
Cliones Muskler have, ligesom Bloddyrenes overhovedet, et senet 
Udseende. Ved et vist Indfald af Lyset vise de en vis Giands, men 
dog kan man, især paa Hovedets Muskler, ofte endnu skjelne mellem 
Musklerne og deres mere giindsende smalle Sener. 
Længdemusklerne ere aldeles overveiende i Muskellaget. De 
have tildeels Form af Baand, idet deres Brede betydeligen overgaaer 
deres Tykkelse. Dog forlohe de ingenlunde ganske lige eller udeelte 
bagfra fortil, men forbinde sig tvertimod meget hyppigen med hver¬ 
andre, saa at de i Grunden danne en Fletning, i hvilken kun Længde¬ 
trevlerne have en betydelig Overvægt. — Middelliuulheden, og endnu mere 
Indvoldehuulheden, bliver næsten ganske indsluttet af dette Muskellag. Paa 
Siderne af Bagkroppen ligge Længdemusklerne derimod langt mindre 
1 ') Celle ci (la seconde tunique) qui double absolument la premiere, est plus épaisse, 
& présente des fibres musculaires longitudinales tres-sensibles, qui viennent de 
deux faisceaux principaux, attachés aux cotés du cou. L’effet de ces fibres doit 
étre de raccourcir l’enveloppe générale du corps, & de la rapprochcr de la 
forme sphérique. Mém. sur le Clio, pag. 6. 
