u 
tæt, og- foruden nogle enkelte Trevler langs Siderandene af Bagkroppen, 
have Randhuulliederne kun en yderst svag Muskelbeklædning. 
Bagkroppens Muskellag er allerede angivet at være skilt fra Hu¬ 
den ved et rigeligt Cellcvæv. Med de underliggende Lag er det deri¬ 
mod tildeels forenet meget noie, saa at der udkræves nogen Omhyggelig¬ 
hed for at skille det fraMiddelhuulkedensog Randhuulkedernes tynde Vægge, 
og næsten ikke mindre for at skille det fra Indvoldelmulhedens ulige stærkere 
Hinde, eftersom det hænger endnu fastere til denne, ja ved sine Trevlers 
baandagtige Form næsten udgjor en fuldstændig muskulos ydre Hinde 
omkring den. 
I IVærheden af Halsregionen ordne Muskeltrevlerne sig paa en 
mere bestemt Maade. Paa Siderne af Kroppeu, lidt nærmere ved Ryg- 
tladen, vige de ud fra hverandre, saa at tler opstaaer et bagtil spidst, 
ved Hovedet mere bredt Mellemrum paa hver Side, i hvilket Musklerne 
mangle, og hvorved Muskellagets Ryg- og Bugmuskler blive bestandi- 
gen mere stærkt adskilte fra hverandre hen ad Hovedet til. Dette Mel¬ 
lemrum vil jeg kalde Muskellagets store Sideaabning. Den danner 
Gjennemgangsstedet for flere Dele. Nærmest ved Hovedet for Finnen 
(afskaaren Fig 4 æ*), bag ved den for de ovenfor omtalte to store Hud¬ 
nerver (Fig. 4 w*, w*)j men paa hoire Side desuden nærmest ved Fin¬ 
nen for Ægge- og Sædgangens fælleds Udforingsgang (i*) og atter mere 
bagtil for Endetarmen (æ). Ved dens bageste Krog, ligeledes paa hoire 
Side, men mere i Dybden, ligger Hjerteposen. Disse forskjellige Dele 
ere i den hoire store Sideaabning igjen adskilte ved egne paa tvers fra 
Ryg- til Bugsiden gaaende Trevler, hvorved denne Sideaabning altsaa 
selv igjen afdeles i flere mindre. Nærmest ved Hovedet er det aaben- 
bart disse Sideaabninger, der danne Axelgruberne. 
Af det hidtil Fremsatte folger nu, at Hovedet paa hver Side er 
skilt fra Bagkroppen ved en dyb Grube, Axelgrubcn , men at derimod 
paa Ryg- og Bogsiden Overgangen skeer mere gradeviis ved Ryg- og 
