Bug-musklerne. Dette gjelder især paa Ryg-siden, hvor Musklernes Ryg- 
streng-e næsten g-aae broagtigt over fra Bagkrop til Hoved. 
Paa denne broag-tig-e Overgang af Rygstrengene kunde man 
igjen adskille disse i de midterste og yderste Trevler. Her findes nem¬ 
lig ogsaa to smalle Mellemrum mellem Muskeltrevlerne, eet paa hver 
Side, og i hvert af dem begrændses atter et lidet Sted ved nogle skraat- 
lobende Tverfibre. Disse to smaa Sideaabninger mellem Muskelfibrene 
paa Halsens Rygflade tjene til Gjennemgang for Nerverne i Giet. Paa 
friske Brændeviinsexemplarer, hvis Muskelfibre give et hvidt Skjær fra 
sig, stikke disse Mellemrum meget tydelig frem som sorte Pletter, paa 
hvilke Oinene ere overordentlig let kjendelige ved de coagulerede Lind- 
sers kridhvide Farve. 
Bugmusklerne forholde sig paa Halsdelen temmelig forskjelligt 
fra Rygmusklerne. De ere mindre trukne ud i Breden og danne to 
næsten runde Strenge, der ere ligesom snorede ind til Kroppen. Denne 
Indsnoring kan maaskee hidrore fra de meget stærke Tvermuskler, der 
her ringformigt omgive disse Bugmuskelstrenge (Fig. 7), og atter selv 
omfattes af Halsbaandet (Fig. 7. 1*) med dets Halsflip (Fig. 7. k*). 
I Hovedet nærmest ved Halsen ere samtlige Muskelknipper noiere 
forenede indbyrdes og til Huden 5 men fra dette Sted af dele de sig i 
mange Sener, hvilke, ved deres meget forskjellige og dog symmetriske 
Fordeling til Hovedhuulhedens Vægge og til Munden, men især til 
Kapperne, Keglerne og Folehornene, frembyde et lige saa indviklet som 
smukt Billede for Iagttageren. 
Den stbrste Deel af Musklerne bestaaer altsaa af Længdefibre, 
der forldbe i hele Legemets Længde og i Hovedet gaae over i Sener, 
hvis Forlob til de forskjellige Dele af Hovedet meget tydelig kan for- 
folges. Vanskeligere er det, naar man derfra gaaer tilbage ad Halen 
til, at bestemme, hvorledes Musklerne her forholde sig. I det Hele taget 
