16 
træde de lier stedse nærmere sammen, og: ligge sækformigt omkring 
Halespidsen; dog naae formodentlig flere af dem ikke til Halespidsen, 
men smelte sammen med andre Muskeltrevler. 
[j »• 
Det er allerede anfort, at der, foruden disse Længdetrevler og 
deres skraae Forbindelsestrevler, ogsaa findes Tvertrevler i dette Muskel¬ 
lag, der paa visse Steder, især paa Halsen, omgive Længdetrevlerne ud¬ 
vendigt. Ikke mindre tydelige ere disse ydre Tvertrevler paa Hovedet; 
men foruden dem findes baadc paa Hovedet og paa Halsen, maaskee 
ogsaa paa Bagkroppen, et dybere Lag Tvertrevler indenfor Længdetrevlerne. 
§ 6 . 
Finnerne (Fig. 2, 4. æ *, æ* og Fig. 5). 
Efter Musklerne fortjener Cliones Svbmmeredskab forst at komme 
i Betragtning. Finnerne eller, som de sædvanlig kaldes, Fingerne 
have hos Clione det saare Cliarakteristiske, at de ere forenede ved en 
smal Middeldeel, der gaaer tvers igjennem Dyret, ja, at de tilligemed 
denne i Grunden kun danne eet Heclt, som man kan kalde Svommered- 
shåbet. Mærkværdig er den Lighed, som dette har med den noksom 
bekjendte gronlandske Dobbelaare, der bruges ved Cajakkerne; thi med 
Ilaandgrebet er netop den i Kroppen skjulte Middeldeel at sammenligne, 
de synlige Finner forestille begge Åarernes bredere Endestykker. 
Formen af Svommcretlskabet er maaskee temmelig forskjellig hos 
det levende Dyr og hos det dode; eller rettere, da det er et saare kraf¬ 
tigt og blodt Muskelredskab, saa kan det vistnok bevæge sig og foran¬ 
dre sig med en Hurtighed og Mangfoldighed, som man neppe ved Be¬ 
tragtning af det dbde Dyr kan gjoré sig den rigtige Forestilling om. 
Dette er jeg saa meget niere tilboielig til at antage, som alle de Omrids, 
jeg har gjort af Finnerne efter mine Exemplarer, ikke have villet tilfreds¬ 
stille min Yen Hr. Holboll. Især paastaaer han, at Finnerne paa det 
svømmende Dyr slet ikke have spidse, men ganske afrundede Hjorner. 
