20 
Dog maa jeg allerede her beklage, at jeg ikke har kunnet forfolge 
de mindre Kargrene med Bestemthed. 
Allerede Pallas beskriver Finnerne meget træffende med folgende 
faa Ord: 6i Aliformia , ab isthmo (Halsen) lateraliter extensa , horizontalia , 
ovato-subacuta , cxtenuata , carnoso - membranacca , longitudinaliter atque 
decussatim fibrosa ,” og senere: “fibræ in alis decussatæ , vel subtilitcr 
reticidatæ’\ Fabricii Beskrivelse forekommer mig mindre træffende: 
u Alæ reliquo corpore solidiores submembranaccæ , planatæ , kast latiore , 
versus apicem acuminatce in figur am fere triangularern , margine postico 
tamen parum arenato , longitudinaliter subtilissime striatæ 
Et paafaldende forskjelligt Resultat gav Cuviers Undersogelsc. 
Hans Ord ere folgende: a // n’ es£ moins certain , gti elles (Finnerne) 
/tu tiennent lieu de branchies. Leurs faces , uites rm microscope , présentent 
un réseau de vaisseaux si régulier, si serré ty si fin , yu’iV ti’es£ po^- 
r/e douter de cette destination: leur connexion avec les vaisseaux 
intericurs et le cocur , confrme d’ailleurs cette idée (Cuv. Mém. sur le 
Clio pag. 5). 
Da Cuvier kun havde gjort de her meddeelte Iagttagelser paa 
et eneste Brændeviinsexemplar, og da han, foruden det angivne Karnet, 
ikke anfbrer noget om det netformede Muskelvæv, saa kan der neppe være 
Tvivl om, at det jo er de sig krydsende Muskeltrevler, hvorom han taler. 
Da han fremdeles, ved at anfore Forbindelsen mellem Finnerne og Hjertet, 
aabenbart mener det store Kar, jeg har omtalt og han har afbildet og 
kaldet ii la principale veine des branchies ”, men dette staaer i Forbindelse 
pied Hjertekammerets Spidse, ikke med Forkammeret, saa er det 
afgjort, at denne Forbindelse ikke, som han siger, bekræfter hans 
Mening, men tvertimod paa det Bestemteste modstrider den. Det er 
altsaa, trods den ubetingede Sikkerhed, hvormed den ellers saa noi- 
agtige og forsigtige store Iagttager udtaler sig, vist, at han har taget 
feil, og at det er paa Tiden at tilbagekalde den paa hans Autoritet 
