22 
Da Svommeredskabet gaaer tvert igjennem Halsdelen, maae alle 
Dele, der stige fra Hovedet til Bagkroppen eller fra denne til hiint, 
enten gaae under det og altsaa ligge i det bageste eller Bugindsnittet, 
eller over det og altsaa ligge i det forreste eller Rygindsnittet (see Fig. 
15). Under det ligger imidlertid l;un en Ose af det rordannede Lem (c), 
som egentlig ikke kan henregnes enten til de fra Hovedet til Bagkrop¬ 
pen eller fra denne til hiint stigende Dele. Over Svommeredskabets 
Middeldeel derimod, altsaa i det forreste eller Rygindsnittet, ligger den 
storste Deel af Nervesystemets Gangliekjede og de Dele, der netop her 
gaae igjennem denne Kjedes Ring, nemlig Spiseroret tilligemed de to 
Spyttekjertler. 
At Clionerne ved Hjelp af deres Finner bevæge sig frem i Tan¬ 
det, deri ere alle Iagttagerne enige. Hr. Holboll siger mig, at deres 
Bevægelser derved ikke ere meget stærke, og at Halen tillige bruges 
som styrende. Ted Synet af Clionerne tænker Gronlænderen paa sine 
Sælhunde, og hans Benævnelse u Atnursnk” betyder en tilkommende Sæl¬ 
hund*).— Meget almindelig skulle Clionerne bolde sig opreiste i Tandet 
med Hovedet tæt til Havets Overflade, og Finnerne tillige uafbrudt i en 
zittrende Bevægelse. Ted klar stille Luft vise de sig ofte saaledes 
pludselig i Millioner, og forsvinde ved indtræffende stormende Teir ofte 
lige saa pludseligt. At Bevægelserne af deres Finner kunne være meget 
vedholdende er overmaade sandsynligt; men hvorvidt vi skulle tænke os 
Clionerne uafbrudt svommende i Tandet, vil længere henne blive om¬ 
handlet. 
§ 7 . 
Nerverne . 
Cliones Nerver ere overmaade lette atfforfolge, eftersom de ikke 
alene i Almindelighed ere meget tykke, men ogsaa meget ioinefaldende 
*) Af “Atak’% Pkoea groenlandica, ligesom f. Ex. Nivertaursak, en Kjobmandsassistent 
eller tilkommende Kjdbraand, af iNivertok, en Ejdbmand. 
