25 
bageste gjennemsigtig; hvorved jeg dog maa gjore opmærksom paa, at 
disse Undersøgelser ere gjorte paa Brændeviinsexemplarer, og at det 
altsaa er meget muligt, at ogsaa den bagesle Deel af Oiet er mork, 
eller beklædt med et sort Pigment, der er revet lost efter Doden. I den 
forreste Deel af Oiet kan man meget tydelig kjende en mindre gjennem- 
sigtig Kjerne, aabcnbart Lindsen. Jeg bar gjort flere Forsog paa, at 
tage denne ud af Oinene, men det vilde aldrig lykkes mig uden ved 
at knuse Oiet, og dermed ogsaa Lindsen. iuvUw * 
Huden omkring Oinene er rigeligen forsynet med egne meget \ 
tynde Muskeltrevler, der, om jeg ikke tager feil, forløbe i 5 forskjellige 
Retninger. Det er imidlertid ikke let at faae disse tydelig at see, fordi 
man sjelden faaer aftaget det egentlige Muskellag uden tillige at beska¬ 
dige disse Muskler. Jeg vilde være tilboielig til at antage, at disse 
egne Hudmuskler omkring Oinene kunde tjene som Oienlaag, hvis ikke 
Oinenes stærke Fremragning syntes at tale derimod. 
Oinene ere lette at finde paa alle Exemplarer af Clione , naar 
man forst kjender deres Plads. Paa friske Brændeviinsexemplarer maa 
man endog strax blive dem vaer, eftersom de stikke stærkt af som to 
hvide Smaakorn (de coagulerede Lindser) paa en mork Grund, der 
atter er omgivet af de lysere Muskler. Maaskee ere de idige mindre 
tydelige paa levende Exemplarer, medens baade Lindserne og de deres 
morke Grund begrendsende Muskler endnu ere gjennemsigtige, og deraf 
maa det maaskee forklares, at Fabricius ikke bar lagt Mærke til dem. 
Paa ældre Exemplarer ere de almindeligviis noget skjulte derved, at 
Huden omkring dem er svulmet op, hvorved hele IXakkegruben, men 
især begge Oiengruberne komme til at ligge meget dybt. I denne Til¬ 
stand har den Clione været, som Peron har afbildet*). 
Omendskjondt man allerede flere Gange har tilskrevet Clione 
*) Annal, du Museum, Tome XV, PI. 2, lig. 5. 
4 
