Tungen er omlrent vendt lige mod Midten af Mundaabningen 
(Fig. 19), eller sidder hun lidt nærmere til Bugfladen. Den kan altsaa 
meget let strækkes frem af Munden, og formodentlig skeer dette ofte 
i levende Live, ligesom jeg ogsaa troer at have fundet det nogle Gange 
paa dode Individer. Maaskee tjener altsaa Tungen ogsaa som et Slags 
Faugeorgan ved sin stærkt betandede Spidse. 
Tungetænderne sidde deels paa Spidserne af de to Tungehalv¬ 
dele, deels paa de to Flader, som disse vende mod hinanden (Fig. 22). 
De ere ordnede overordentlig symmetrisk, nemlig i Tverrækker eller 
Kredse. Der er omtrent 20 Rækker, og omtrent 20 Tænder i hver 
Række. Alle Tungetænder (Fig. 25) ere krumme. Deres Spidser ere 
meget skarpe. Paa deres brede Ende liave de to vingeagtige Frem- 
staaenheder, hvorved de sidde fast paa Sliimfladen. — Enhver af disse 
smaa Tænder synes at kunne loftes og sænkes ved egne Muskler, der 
ligge i Tungen og Tungeroden. De Tungetænder, der sidde paa Ind- 
siden af hver Tungehalvdeel, vende alle deres Spidser bagad, eller ind 
ad Svælget til. Kun de paa Tungens Spidse staae i flere Retninger, 
saaledes at de samlede danne en Krands af Pigge (Fig. 22). Storrei¬ 
sen af hver Tand raaalte jeg til 0,015—O^OIS'". Enkelte Gange fandt 
jeg nogle meget mindre, uden at opdage deres bestemte Plads. Antallet 
af dem er omtrent 6—800. — De sidde temmelig fast paa Sliimhuden 
af Tungen, og man har ofte Mbie nok med at skille dem los fra den. 
Dog er det oftere lykkedes mig, at losne hele denne Egn af Tungens 
Sliimhinde, der ved de tætstaaende Tænder saae lid SOm en fast Plade 
med en Mængde Kroge, eller som en Hestestrigle med tykke, stærke og 
stærktkrummede Tænder. Ved gjennemgaaende Lys ere de ganske gjen- 
nemsigtige og en indre Huulhed er ikke tydelig i dem. 
Tungens og Tungerodens Bggning maa jeg antage for storste Delen 
al være muskulbs. Ved at knuse dem maa man beundre den Regelmæssighed, 
