57 
Clione borealis glat paa begge sine Flader; men paa Perons Figur af Clione 
australis finder jeg saavel den indvendige Flade af Sidelapperne, som den 
frie, underste, Flade af Halsflippen forsynet med Tverstriber. — Hvis 
disse Dele ikke ere Aandedrætsorganer, vil deres Betydning neppe være 
at angive med nogen Grad af Sandsynlighed. At de tjene Dyret til at 
suge sig fast med paa fremmede Legemer finder jeg meget uantageligt, 
deels fordi deres Flader ikke ere runde og hule, deels fordi de ikke 
synes at være forsynede med egne til Sugning tjenende Muskler. Mere 
antageligt turde det være, at de finde deres Bestemmelse ved Parringen, 
deels ved det Leie, de have tæt ved Aabningerne for Lemmet og 
for de indre Kjonsdele, deels ved det Udseende af Sliimflade, som de 
vise indvendig, og hvorved man mindes om de simple Forbindelsesfurer 
hos Aplysierne. 
§ 20 . 
Hjertet og Aarerne; Kredslobet og Aandedrættet, 
Endnu er en af de vigtigste Undersøgelser tilbage, men den, der 
tillige er den allervanskeligste og der derfor desværre ogsaa er bleven 
den ufuldstændigste i dette mit Arbeide. Jeg mener Undersøgelsen 
over Kredslobet og Aandcdrættet. 
At Hjerteposen ligger paa høire Side og lidt mere bagtil for 
Indvoldshuulheden, lige i den Yinkel, hvor Bug- og Bygfibrene vige ud 
fra hinanden for at danne Axelgruben; at den er bedækket forst af 
Urinsækken , derpaa af et blødt, laxt Cellevæv nærmest under Huden, 
ere Omstændigheder, der allerede ere omtalte. Da Hjerteposen er 
spids fortil, men bred bagtil, saa maa endnu anføres, at den her støder 
til den høire Band- eller Sidehuulhed og tildeels til Middelhuulheden. Den 
er tynd og gjennemsigtig, men temmelig stærk. Skjærer man den op, saa 
faaer man slrax Oie paa det omtrent ^ /y/ lange Hjertekammer ♦ Dette har 
8 
