61 
modentlig ere saavel Line som disse af muskulos eller fibros IVatiir^ thi 
disse yderst tynde Vægge have en vis Fasthed, saa at de ikke let rives 
itu. Lettest er det at finde de Skillevægge, hvorved Middelhuulheden fortil 
og paa Siderne aflukkes og begrendses fra Randhuulhederne. Ogsaa er det 
temmelig let at vise denne Huulheds forreste Væg, hvormed den stoder til 
Indvoldshuulhedens stærke Hinde, som og de Steder af disse Skillerum, der 
stikle til Muskellaget. Svært er det derimod at angive, hvorledes alle tre 
Huulheder forholde sig benåd Halespidsen. I Middelhuulheden selv fandt 
jeg nogle Gange andre Skillerum, hvorved den deeltes paa tvers i flere 
Afdelinger. Om der paa disse Skillerum ligger et Haarkarnet mellem 
Legemets Vener og de til Forkammeret gaaende Kar, medens Havvandet 
maaskee træder ind gjennem smaa skjulte Aabninger i Huulhederne, er 
et Sporgsmaal, som jeg desværre ikke vover at besvare. Eller om 
Clione maaskee skulde have yderst letaffaldende Gjeller paa Bagkroppen, 
der endnu af Ingen ere sete? Saadanne Sporgsmaale kunne neppe 
besvares uden ved directe Undersøgelser, hvilke jeg inderligen ønsker 
selv at finde Leilighed til at anstille. 
§ 22 . 
Oversigt over de vigtigste Resultater af disse Undersøgelser. 
1. Det i Finnerne synlige gitteragtige I\et dannes ikke af Kar, men 
paa hver Flade af to Lag Muskeltrevler. (Pag. 542—346). 
2. Det Kar, man har antaget for den store Gjelleaare, er Aorta 
(Pag. 584), og saaledes er ingen Grund forhaanden til at antage, 
at Finnerne skulde tjene som Gjeller. (Pag* 546). 
3. I Bagkroppen findes egne overmaade tynde gjennemsigtige Skille¬ 
rum, hvorved dannes tre store Huulheder, der ere fyldte med en 
gjennemsigtig Vædske, og der, efter deres Beliggenhed tæt op til 
Hjerteforkammeret at slutte, synes at staae i et vist Forhold til 
Aandedrættet. (Pag 386—587). 
