22 
eroscopiska och biåslika eller cylindriska. Hos 
djuren hafva endast inelfvorne denna form, men 
dessa äro tillika af flera dimensioner. Sjelfva mas¬ 
san af djurens kropp består deremot af en ela¬ 
stisk, slemmig, trådartad med oregelbundna mel¬ 
lanrum upfyld väfnad, hvaraf ingenting liknande 
finnes hos vexterne. 
10 . 
Lif. 
Allmänheten kallar endast Djuren lefvande. Na- 
turforskarne tillägga Vexterne äfven denna egen¬ 
skap, men komma illa öfverens hvaruti lifvets 
väsende består. Vi skola ej genomgå deras be¬ 
synnerliga förklaringar af lifvet. En del, t. e. 
Stahl, Humboldt, Treviranus, Bichat, Schel- 
ver, sätta det hufvudsakligen uti den allmänna 
orsaken till kroppens fortvarande eller motståndet 
mot förstörelse, andra t. e. Kant sätta det i 
viljan y andra såsom Mirbel uti irritabiliteten, 
Cicero i den inneboende värman, Sprengel och 
Naturfilosoferne söka det i kampen emellan varan¬ 
de och handling. En del t. e. Schulz *) til¬ 
lägga äfven crystallerne lif. Största delen sätta 
dock lifvets väsen uti vätskornes rörelse i orga- 
nerne. 
I stället för att historiskt genomgå och gran¬ 
ska alla dessa meningar, skola vi framställa vår 
egen. Orsaken till de förras olikhet ligger till 
en del uti de olika slagen af lif, som vanliga 
språkbruket förblandar. Detta språkbruk förstår 
*) Lebende Fflanze p. 39. 
