37 
parne, t. e. Agarici, Boleti, synas vid deras 
första upvext vara liksom djuren till alla sina de¬ 
lar bestämda. IM en dessa hafva en slags rot el¬ 
ler i jorden fördold stam af till antalet obestäm¬ 
da fibrer, och livad man anser för den egentliga 
svampen är icke annat än dess fröknopp, hvari- 
genom detta undantag ingår i det senare fallet. 
Detta består deruti, att så snart en knopp ut¬ 
bildar sig till blomma och frukt i stället för till 
blad, så afstannar vextens förlängning på detta 
ställe. Alla de vexter, hvilka hafva blott blom¬ 
knoppar i stället för bladknoppar, grena sig ic¬ 
ke, och förlänga sig icke genom nja delar. Men 
man bör dervid märka, hvad som i det följande 
skall blifva klart, att blomman och frukten ej äro 
annat än transformerade bladknoppar , och att 
konsten kan åter förvandla dessa blommor till 
blad, så att vexten äfven i detta afseende bibe¬ 
håller sitt väsen potentiä, eller såsom en möjlig¬ 
het, fastän det oblitereras genom andra orsaker; 
liksom menniskan är menniska, äfven om hon ej 
har mer än möjligheten af förnuft. 
Vi skola nu genomgå de öfriga egenskaper- 
ne, hvilka urskilja vexterne från. djuren, och af 
hvilka åtskil!ige författare än ansett den ena än 
den andra för det mest caracteristiska. 
\ i tro oss så mycket snarare böra framställa 
dessa egenskaper fullständigt, som genom dem 
begreppet om yextnaturen blir klarare. 
De egenskaper, hvaruti vexter och djur skil¬ 
ja sig, äro: 1) knoppning, 2) utvecklingsgrän- 
ser, 3) delbarhet, 4) beroende af årstider, 5) 
1 
