17 
Åter andra fÖrestälde sig naturen som en !o- 
gbk indelning af den största symmetri. Ku del 
af dessa ansågo naturen vara indelad i 4 riken, 
hvardertt af dessa i 4 classer, dessa åter i 4 fa¬ 
miljer, åter delade i 4 släglen &c. *) En sådan 
åsigt liar blifvit kallad tetraetys. Andra, t. e. 
någre Engelsman, hafva trott sig i 3talet finna 
gruiujlalet för Naturens indelning. Andra slutli¬ 
gen , såsom Oken , hafva låtit delningarne al¬ 
ternera emellan 3 och 4. 
Andra hafva förliknat naturen vid ett träd, 
grenande sig oregelbundet. Vi hafva i Asrn- 
GiiF.ns karta öfver Vextriket en vacker symboli- 
aering af denna iilee. 
De flesta nyare hafva förenat sig i den me¬ 
ningen, att Naturkropparne' utgöra 3:ne kedjor, 
närmande sig hvarandra i de ofullkomligaste for- 
merne, men divergerande i de högre. Timri* 
har gifvit en symboliserad tafla af denna idee, så 
vidt den kan tillämpas på vext- och djurriket. 
I en sådan mängd af olika meningar är det 
•vårt att framställa en egen. Vi anse Naturen 
vid utbildningen af sina former hafva haft till 
föremål, att af gifna elementer och med gifna 
krafter framställa den största mångfald i former. 
Om vi föreställa oss kraften en enda, ( affhiitcl\ 
så måste eå många former upkomma, som kunna 
genom combinering af dessa elementer, och des- 
*) Fnm« 1. r. ji 1!). 
3 
