Forfattarne hafva icke rätt val kommit öfvereni 
om hvad Natur i denna mening betyder. Kam 
definierar den såsom inbegreppet af alla ting, så 
vidt de äro föremål för vår erfarenhet. Enligt 
denna definition skulle natur och sinneverlden >a- 
ra liktydiga, och begreppet referera sig mera till 
forskaren än till det betecknade tinget, enligt 
Kants individuella idealistiska åsigt af verlden. 
Vi tro att det ligger i begreppet Natur något 
mer. 1 i kalla natur inbegreppet af alla ting så¬ 
som varande i en ouphörlig verksamhet, rörelse 
och lif, eller inbegreppet af allt såsom stadt i en 
ouphörlig utveckling. 
Naturen förutsätter 2:ne saker: materia, och 
hrafter. Men den frågan återstår altid om ej ma¬ 
terien nr sjelf ett resultat af krafter, och således 
i detta fall om Natur är något annat än ett in¬ 
begrepp af spelande krafter. Det allmänna men- 
niskoförståndet antager heldst materia och kraft 
åtskilda, och filosoferne hafva i öfverensstämmel- 
se dermed länge framställt nya hypotheser för 
att förklara vexelverkan emellan materien och 
kiafttn, och dengenom uppkomsten af Naturen 
sjelf. Nästan alla ända ifrån Leucippi, Epicuri 
och Democriti tid hafva antagit att materien 
består al oändligen små odelbara atomer, som 
genom deras särskilta krafter förena sig för att 
åstadkomma de oändliga former vi igenfinna i 
naturen. Den nyare Kemien tyckes a.ntaga, sam¬ 
ma theorie, och R. Browns senaste försök haf¬ 
va lemnat deråt ett nytt stöd. Det var egent¬ 
ligen Kant, som leddes af sin speculation att 
antaga den andra hypothesen för naturens up- 
