53 
detta fenomen är isoleradt tillhörande vextriket, 
men man finner vid närmare undersökning efter- 
fenomen af samma förvandlingslag hos djuren. 
Det tydligaste fenomen i detta afseende ser 
man hos insekterne. Larven lefver såsom stammen, 
ömsar liud som stammen ömsar blad, och är utan 
fortplantningsorganer som vexten före ‘blomman. 
Sluteligen framkommer fjäriln med samma färg¬ 
prakt som blomman, med fortplantningsorganer 
som den, flygtig och försvinnande efter fortplant¬ 
ningen som blomman. *) Likheten är fullkom¬ 
lig. Redan Linnc anmärkte den, och Naturfdo- 
soferne kalla insekterne med rätta för flygande 
blommor. 
Orsaken till denna likhet emellan insekterne 
och vexterne ligger deruti, att insekterne till de¬ 
ras inre lif äro aldeles så bundne vid årstider- 
ne, som vexterne. Hvarje blomma lefver blott 
en kort tid, ehuru långlifvad sjelfva vexten är; 
så äfven insekternes imago (fjäril). Båda kunna 
endast fortplanta sig en enda gång, då de flesta 
öfriga djuren bibehålla denna förmåga under he¬ 
la deras lif. 
Ingen af fysiologiens läror är mindre förstådd 
än den om varelsernas metamorfos. En del se 
deruti ett isoleradt factum. En annan del tro 
Det enda exempel man känner hos Insekterne af en 
uprepad fortplantning är hos bien , livilkas hona, el¬ 
ler drottning, Visen, tros hvarje år lägga ägg, 
under det liannarnc eller vattnbina, så snart bilägret 
är förbi, dö bort soin blomniorne. Men vi erkänne 
att vi icke anse detta factum som fullkomligen af-, 
gjordt, eller ulredt. 
0 
