58 
31 . 
Rörelse. — Muskler. — Contractili- 
tet. — Vilja, 
Samma förhållande iir clet med rörelsen som 
med känseln, betraktad som caracter för organis- 
meriie. Djuren röra sina delar, vexterne icke. Rö¬ 
relsen sker förmedelst muskler. Musklernes rör¬ 
lighet beror på deras contractilitet. Allt detta 
felas hos vexterne. Boeiiiiave satte djurens e- 
gentliga synbara caracter i deras rörlighet; La- 
MABCk i contractiliteten af de inre delarne; och 
de trodde, sig båda hafva funnit gränsen emellan 
de organiska rikena. 
Zoologerne hafva snart funnit, att denna rör¬ 
lighet hos djuren aftager i åtskilliga species. Vi 
slute deraf, att det kan Unnas djur, der rörligheten 
är oändligen liten, d. ä. ingen; och så befinnes det 
ock i verkligheten. Spongierne oeh några infusions- 
djur t.e. Cyclops lunula röra sig icke,och äro likväl 
djur genom deras tendens eller slägtskap. Emed- 
lertid kan ej nekas, att rörelsen är den allmännaste 
af djurens egenskaper. Men den är cn yttre e- 
genskap, samt förutsätter således en inre mera 
väsendtlig, och äfven vissa vexter hafva förmå¬ 
gan att röra sina delar. Vi få i det följande till— 
fälle att omtala de sensitifva vexterne, och de 
irritabla, äfvensom Hedysarum Gyrans, och slut¬ 
ligen Frustulier och Oscillatorier. 
Ett märkvärdigt fenomen är vissa Algers egen¬ 
skap att hafva frön, som få djurisk rörelse. *) 
Agardh de mctara. Algar. *— och Iconcg Algar. 
Eurof. T. lä. 
