77 
nåder en följd. När slutligen menniskan framstod 
i skapelsen, framstod med detsamma skapelsens 
båda ändamål förenade i en t orm, skönhet och 
fullkomlighet, 
B». 
Botanikens indelning. 
Sedan vi sålunda fått en allmän öfversigt af 
vexternes egenskaper, kunna vi närmare bestämma 
Botanikens föremål. De äro tvenne: Vextrikcts 
utveckling, och vextcns utveckling. Den förra 
delen af Botaniken kallas vext-system, den sena¬ 
re ve xt-fysiologi. 
En mängd andra delar upräknas vanligen i 
våra läroböcker; men de äro dels propaedeutiska, 
dels ingredieran.de delar af de här nämde. Så¬ 
lunda är Botanisk Philosophie. Linn. (Taxono- 
mi Dec.), som innefattar regjorne för systemets 
construction, en vetenskapsdel, som borde utby¬ 
tas.emot Naturhistorisk Logik, en ännu icke ut-r 
arbetad vetenskap af vidsträcktare både innehåll 
och tillämpning. Terminologi (glossologi Dec.) 
eller förklaringen af vetenskapens termer har en 
längre tid orätt utgjort Botaniska vetenskapens 
liufvudmedel. Såsom namnen och beskrifningen 
på organerne böra följas åt, utgör den blott en 
del af Fysiologien. Biologi har man velat skil¬ 
ja ifrån Fysiologien, såsom en abstraction, inne¬ 
hållande blott läran om lifvet, men orätt, eme¬ 
dan lifvets fenomen ej kunna förstås utan känne¬ 
dom af organerne. Vextanatomi är läran om 
yexternes inre organer, och utgör blott en del äf 
