81 
Gud, om frihet, om rätt, liksom han ej kan 
handla annorlunda än enligt öfvertygelsen om 
en utom henne varande materia, fastän hon al¬ 
drig kan logiskt bevisa den, så liar filosofien 
hunnit dess högsta möjliga ståndpunkt, nem- 
ligen den, då menniskan handlar i en moralisk 
verld aldeles med samma visshet, som i den ma¬ 
teriella. 
Bet är klart, att för att lösa ett sådant problem 
måste en nästan aldeles ny vetenskap skapas, en 
vetenskap, söln en tid sökte utveckla sig under 
namn och i form af hnal-philosophi, men som 
förtrycktes i sin födsel af de 2:ne stridande åsig- 
terne, Näturbeskrifningens, utmärkande den or¬ 
ganiska Naturvetenskapens barndom, liksom sigill¬ 
samlingen ädlingens barndom, och idealismens, 
svarande emot ungdomens konstiga men fantasti¬ 
ska bilder; och den söker nu först långsamt antin¬ 
gen ieda sig ur en crass empiri, som småningom 
genom fysiologiens framsteg blir mer och mer ide¬ 
aliserad och förmäler sig med sin andra bestånds¬ 
del, läran om lifvet; eller ock utveckla sig ur 
Naturfilosofiens förhastade ideer, till hvilka den 
visserligen till en del en gång återkommer, men 
först sedan den renat dem från villfarelser, som 
göra dem oigenkänneliga, och bestämt dem när¬ 
mare i alseende på deras innehåll. 
Man måste förlåta oss, om vi hatva ett så 
hogt begrepp om Naturvetenskapens idee, och 
en så stor förhoppning om dess framtida utveck- 
hng. 
J 1 
