139 
* 
len utgöra det innersta af de vanligtvis greniga 
nerfverne. 
Vi hafva hos baströren omtalat en kant eller in¬ 
fattning, som omgifver dem. Densamma finner mar* 
äfven hos kärlen, i synnerhet hos de punktera¬ 
de (tig. (i och 7), hvilkens mindre noggranna 
obsvervation gifvit anledning till de besynnerliga¬ 
ste förklaringar. *) 
Kärlens hufvudformer anser man hufvudsakli- 
gen vara 4: Punkterade kärl, Trappkärl, Spi¬ 
ralkärl, och Ringkärl, 
56. 
Punkterade kärl. 
Punkterade kärl (tubes poreux, criblds Minn., 
Vaisseaux ponetues DecAnd., gétiipfelte Gefässe 
Iuev. , poröse Gefässe Kiesfr) utmärka sig ge¬ 
nom punkter, som stå i täta parallela lineer öf- 
ver hela kärlets membran (fig. 6 a, 8 b, 22, 
23 c, e, 24 b). Rörande desse punkters natur 
råder den största olikhet i meningar. **) Vi an- 
*) Trevihanus ansåg denna kant, då den synes emellan 
spetsarne af 2 kärl, lör symfysen af porösa ccllu- 
lcr; men förklarar sig deröfver så otydligt, att man 
ej rätt väl kan fatta hans mening. Vom inwend. 
B n u p. t>3. Beytr. p. 23. Moidekhawer anser den 
n yllie i i ng, oc li icke för nagon skiljevägg emel¬ 
lan 2 karl. Beytr. p. 190. Kieskr tyckes bygga 
hela sin besynnerliga theori om de punkterade kär¬ 
len på denna Moidenhaweks observation, 
**) FÖ1 ' haiMgCgdC Sf MiRBEE, KlESER Och SeilEAGEL; 
för uphöjda punkter af Berörd,, TbkviiiawuJ 
och Link. Moidesiiawer anser punkterade kärlen 
