165 
inra att denna undersökning är en af de svåraste. 
Ty oaktadt man i alla vetenskapens perioder un¬ 
dersökt fröets byggnad, var det först Robert 
Brown, *) som år 1817 utredde den pä ett så¬ 
dant sätt, att man dcrefter knappast kan hoppas 
iiågon annan betydlig utvidgning af vår kunskap 
derom, än sjelfva delarnes olika förklaring, hvaruti 
vi äfven något afvikit ifrån Brown. Fröet består 
af 2 väsendtliga delar: omklädnaden, och brodden. 
Ifrån fröets egen omklädnad måste man skilja 
några yttre omklädnader, hvilka tillhöra frukten, 
icke fröet, men som ofta dermed blifvit förblan¬ 
dade. När frukten innehåller blott ett enda frö, 
hopvexer fruktens omklädnad ofta med fröets (t. e. 
på hvetet). En sådan frukt**) har man kallat caryo- 
psis. En caryopsis kan åter dessutom vara hopvext 
med blomdelarne, t. e. på Leontodon, Scabiosa, 
och en sådan frukt kallas achcnium Lk. Slutligen 
kan ett achenium vara hopvext med blomskärmen, 
t. e. på Scolymus, och, om man så vill, på van¬ 
ligt ffywgg, hvilken form icke ännu fått något 
namn. Linnc kallade alla sådana frön bara, el¬ 
ler utan fruktomklädnad; men man har nu funnit', 
atUnga sådana ursprungligen bara frön gifvas. ***) 
) ]irii\id ^ ilja vi icke hafva förbigålt de ypperliga un¬ 
dersökningar Maepighi, G^ertiver , Riciiard och t 
synnerhet Trivirawes anstalt. Browivs afhandling 
är öfversatt uti Lin naja 2:dra uret och 4:de häftet, 
som här citeras. 
) INär den är tunn. Är den äter henhård, kallas dci| 
nöt, n ii r. 
Redan Kvaeties (17ir>) yrkade att inga frön äro 
hara. De kunna dock blifva det under utvecklingen, 
<• e. heomice T h a 1 i e t r o i d « 8 . 
\ 
I 
