177 
1 måste altså indela broddens mognande uti 2 pe¬ 
rioder, den ena bestämd genom fröets mognad, 
<den andra genom broddens utsprickning. Hvad 
■som i detta afseénde är normalt hos vexterne, är 
idet alldeles icke hos djuren. Hos de hög.«ta, el- 
ller didjuren, mognar fostret på samma gång som 
dess omgifningar, och det har endast en utveck¬ 
lingsperiod. Dess utsprickning kallas födelse. 
Men hos de lägre är förhållandet ombytligt. Hos 
foglarne t. e. är samma förhållande som hos vex¬ 
terne. Ägget mognar förr än fostret; hvilkets 
iutveckling, efter att liafva varit afbruten en obe¬ 
stämd tid, börjar derefter ånyo, och får det sär¬ 
skilta namnet Hächning. Man ser liäraf å nyo 
huru ett fenomen, som är strÖdt och obestämdt hos 
rljuren, kan vara normalt hos vexterne och tvärt¬ 
om. — Efter denna förklaring öfvergå vi till be- 
hkrifningen af fenoinenerne vid fröets mognande, 
[•dier föista perioden af broddens mognande. 
Fröet uppkommer jemte de öfrige blommans och 
ruktens delar; dock fins deruti undantag. Såle- 
les blir det först efter befrödningen synbart på 
kastanjeträdet. Man har tvistat om tiden för 
Jroddens uppkomst uti fröet. En del (Decan- 
1 olle , Adanson, Bonket) hafva antagit, att 
pa Clstlis af Mbyer, Bot. Zeit. 1828, p. 318; på 
C u e u in i s af Pontiiv. Men på några få vexter in¬ 
träffar detta normalt, t. c. Polygonum Vi v i pa - 
rum, P o a vivipara, Feetuca vivipara. 
