180 
inngom ifrån mikropylen, der den först visar sig, 
anaa fram till chalaza, 
71 . 
Groendet. 
Groendet svarar icke emot födelsen hos didju- 
ren, utan emot den långsamma kläckningen hos 
foglarne. Men vexternes frön sväfva emellan des- 
^a 2 ytterligheter af kläckning och af födelse; 
en del halva nästan mogen brodd, eller också 
föi vand las deras lrölivita åter lätt i närande sub¬ 
stans. De gro snart, och deras groende sam¬ 
manfaller nästan med födelse. Andra hafva en 
högst outvecklad brodd, eller också förvandlas 
frölivitan endast med svårighet i passande näring, 
Jivarigenom de gro långsamt, och likna äggen 
som kläckas. 
Alan har funnit, att vid groendet föregår inom 
höet en märklig förändring. Frölivitan förlä res, 
ledan i dc oljhaltiga frön dess olja öfvergåU till 
ett bittert ämne, *) eller i de mjöliga, stärkel¬ 
sen enligt Rollos upptäckt tjll ett sockerhaltigt. 
**) Kolsyra, som enligt Be Saussures försök 
— Att någon flyttning af punkter.ne icke kan äga 
rum , ar otvifvelaktigt; men i fall Mxrbels observation 
ur säker, att de förändra sin relatifva ställning, så 
måstp det förklaras genom bristande utveckling af 
vissa delar af hinnan, i>nder det dc öfriga tillrexa. 
Och dptfa synes icke otroligt. Ty raphe är ett tcärl- 
Icnippe, oeli har derigenom en särskilt drift att vexa, 
De Sabssurk rccli. p. 6. 
**) Dsnna förändring tynet vid beredandet af Malt, 
