239 
rvenså kumia alla delar, utom rot och frö, för¬ 
handlas uti törnen. System-mannen ger dem sam¬ 
ma namn, emedan de hafva samma form; men 
fysiologen måste skilja dem. Törnen (spireae) 
•skiljas från taggar, (aculei), dermed att de upp¬ 
komma af delar, som innehålla kärl. *) 
Nerfverne förvandla sig ofta på bladen uti spet¬ 
siga styfva utvexter, t. e. på Tistelarterne. På 
andra är det hela bladstjelken, som slutligen ta¬ 
ger form af en fortvarande torn, t. e. på Astra- 
galus-arterne. På andra åter förvandlas stiplerne 
Jill taggar såsom hos Pictetia, och slutligen hos 
Berber isarter ne förvandlas några af bladen helt 
och hållet till törnen derigenom, att celiullagret 
tillika försvinner eller hårdnar. 
4- Fjäll ( Scjuaiiice ). Vi hafva redan omtalat 
fjäll, hvifka uppkomma genom hopvexning af 
ilår eller cellulrader. Men det gifves andra, 
iivilka, ehuru betecknade med samma namn, lik¬ 
väl hafva ett helt annat ursprung och en helt an- 
lan byggnad, t. e. de, som icke äro annat än 
lopkrympta blad. Sådane äro de nedersta bla- 
!en på stjelken af många vexter — t. e. Bond- 
)önan, Convallaria bifolia lh. fl. —, alla bladen 
)å en stor del Parasitvexter — t. e. Orobanche, 
Lathraa, Monotropa, några Orchideer —, fjäl- 
en vid basen af Nejlikans blomma, vid basen af 
h så kallade bladen på liuscus, eller grenarne hos 
Sparris, samt slutligen de fjäll, som ytterst be- 
*) Man uppgifver annars <]cn 
alt taggar uppkomma från 
inre, eller veden. 
skillnaden emellan dem, 
burken, tornen från det 
