259 
Knopparne äro af 2 slag': G renknoppar (gom 
m;P ramifer*e), som utvexa till grenar med Åtskil¬ 
da blad, t. e. på de flesta träden, och Bladros- 
\hnoppar (genuine comifene), som utrvexa antin¬ 
gen endast i en tofs al blad en bladros (co- 
ma, rosette, coursion) — och blott så mycket i 
gren, som är nödigt för att gifva dessa plats, t. e. 
sidoknopparne på Päronträd, och rotknopparne 
på en mängd örter. 
Man kan äfven indela knopparne i blombäran- 
>de knoppar (genunae floriferae), bladknoppar 
•(gennnoe foliifera?) och blandade af båda (gein- 
mae folio-floriferae); men man finner lätt, att alla 
.grenar äro ämnade att bära blad och äfven blom¬ 
mor, alt blommorna felas antingen genom felslå- 
ende eller vextens späda ålder, och att bladen 
aldrig felas, men väl kunna vara hopkrjmpta till 
Ifjäli. 
Blomknoppen (alabastrum), eller blonnnan in¬ 
man hon utspruckit, är en bladrosknopp, hvar- 
uti bladen lörkrympts till fjäll, och dessas nja 
knoppar lörkrjmpts till ståndare och fruktdelar. 
Emellan en blomknopp och en vanlig bladros- 
knopp gifves en mängd nuanser. Än äro alla bla¬ 
den förkrympta til! fjäll, och dessas knoppar för¬ 
vandlade antingen till ståndare, och då är den en 
blomknopp, t. e. Pilens blommor, Tulipunen; el¬ 
ler till blomknoppar, t. e. Leontodon, Hä v stka- 
stanjen, och då kalla vi dem blomsterknoppar; 
än förbiilva bladen oförändrade, men blommorna 
sitta ändå i toppen af knoppen, och det är då, 
som knoppen ofta utspricker till en blad ros. 
