hopfogas, måste vara icke ?)Iott närslägtade, 
men äfven öfverenskomnia i lifsperioder och saf¬ 
ternas natur. *) I annat fall kan ympningen 
möjligtvis lyckas, men tarar blott några år, t. e. 
Syren på Ask. Alla de gamles berättelser om 
ympning och okulering på olika träd liafva i se¬ 
nare tider icke lyckats. **) 
Yinpen förändrar sig ej märkbart af styfmoder- 
stamméns olika natur, hvilket bevisar att stammens 
fibrer ej ingå uti ympen, utan tvärtom. Deremot 
har man exempel, att styfmoderstammen förän¬ 
drar sig af ympen, livarpå kan anföras det rykt¬ 
bara exemplet af Jasminum med guldkantade 
hlad, som, inympad på vanlig Jasminum, gör 
äfven stammens blad guldkantade. ***) Likväl 
har man ej funnit att vedens färg förändrar sig i 
étyfmoderstammen; hvilket man kunde förmoda 
) Älven ganska närslägtade trän kunna utom detta ej 
med framgång ympas på hvarandra, t. c. ej Äpplcträd 
och Päronträd, ej Plommon och Körshär, ej Ploimyon 
och Mandel, ej Körshär ocli Lagerkira, ej Kastau- 
jei och Bok. Platanus kan ej ens ympas i sig sjelf. 
Deremot ympas .Esculus Pavia på /Esculua 
Ilippocastanum, Ch i o nan t hus på Ask, o. s. v. 
) INjligcn har Bovjovvsky med framgång ympat flera 
sJ.i 0 ,ii Bosor på späda Ekar. Men man vet ej huru 
lunge de fortfarit att vexa. Jfr. Loud. Gai d. Mag. 
Jan. 1826. p. 83. 
) Mi&ler omtalar, att då han ympade en panachcrad 
IIc\ pa en gron, flek den aenare panachcradc hlad, 
l.istäo ympen ej slog an. 
35 
