280 
K mg ht okulerade en knopp på en bladstjelk, 
hvarigenom ny ved producerades på sjelfva blad- 
stjelken, börjande ifrån det stället, der knoppen 
var inympad. — Ihåliga träd fortfara att vexa, 
ocli bibehålla gemenskapen med roten. — Många 
V ex ter hafva knoppar, som ej slå ut, såj framt 
ej knopparne komma i beröring med jorden, 
livarigenoin de få tillfälle att slå rötter i jorden, 
i stället för i stammen, hvars natur ej tillåter atfc 
emottaga flera rötter, t. e. Gräs, *) Smultron, 
Tinca. — Hos J inca, som har 2 motsittande 
knoppar, får man dervid se 2 motsittande rötter. 
"— När man gör afläggare blir stammen tjockare 
ofvanför afläggningsstället, men icke inunder, e- 
medan de rötter ifrån knopparne, som skulie öka 
dess tjocklek, nu i stället gå ut på sidan i den 
kringlagde jorden. 
Med denna vår theori öfverensstämmer till stör¬ 
sta delen Darwins, J. C. F. Me vers, och i syn¬ 
nerhet Du Petit Thouvks theori. Du Petit 
Thouars föreställer sig likväl fenomenets speci¬ 
ella förhållande på annat sätt. Han anser hvarje 
knopp hafva en lifspnnkt (point vital), hvarifrån 
den utskickar fibrer så väl uppåt, hvilka blifva 
*_) Detta är orsaken till våra Sädessorters förökning ge¬ 
nom nya stammar, och hackrensningsmethodens in¬ 
flytande på afkastningen. Strået är för liåvdt, för att 
deruti knopparnes rötter kunna nedsänka sig. Derfore 
utveckla sig endast de knoppar till nya strån, nvilka 
kunna nedsänka sina rötter i jorden. Genom hack- 
rensningen föres ny jord till den nedre delen af 
stuiumcji. 
