294 
for att hos andra vexter rot och stam är det mest 
varaktiga, emedan alla andra delar äro ari S a är 
- et hos lokarne endast knoppen, som Mbehäller 
;? ’ *? de n, d tl f0rra ärets '>*de*atam och rot för- 
g l! ;.. \ Bladkno I ) ] )en si^er lios lökarno antingen 
vertikalt nagot när i centrum af den lilla vanli¬ 
gen skitlika stammen, eller på sned vid ena si- 
d.ui. I for ra fallet stiga Iökame år från år när¬ 
mare mot jordytan , så att de till slut Ji«v ffa ofvan 
pi jorden, livilket Trägårdsmästare tro sker af 
lrost eller dylika orsaker, t. e. allmän Lök, Ht/a - 
cm t her. I senare fallet nedsänka de sig djupa- 
re i jorden, i. e. Ttilipa, ornithogalum; och 
ivJiRBEL omtalar, att lökarne af vissa Ixice träf¬ 
fas 1-J aln djupt i jorden, oeli ändå drifva blad 
oeh knoppar. **)' 
*) Detta 1 1 der likväl några undantag-. Hos några arter 
A 1 1 i u m , s,HOm a 1 ! i u m a n g u 1 o s u in , sencsccns, 
a 11 » i d u »i , victorialis, förgår ej stammen eller 
hvad in ii ii kallar löken livartår, utan sam nian hänger 
med den följande flera dr. De utgöra således en me¬ 
delklass emellan Lökstammen , och Palmstammen. 
**) Lökarne äro enligt Lixxv af 3 slag: a) B u II) i 
tunicati, med skiflik stam, hvarpå, hela löken oin- 
gifvandc, fjäll sifta fastade, f. e. Hyacint hen, A 1- 
1 i u m , T u 1 i p a , X a r c i s s u s. — b) B u 1 b i s i| u a^ 
mosi med smalare fjäll och cylindrisk inom dessa 
förvarad stam, t. e. Lilinin. — c) B n 1 b i solidi 
med till en enda köttig kropp hopvexfa ..fjäll. Dessa 
kallas bos en stor del författare rotknölar (Tube- 
ra) , t. e. Gladi o lus, Ornithogalum, Crocus, 
Colchicum, Or-c hi de* tub er os*. — Lökar- 
