na sig;. Derföre är det många gräs, t. e. socker¬ 
röret, fjoringräset, och i synnerhet sandgräsen, 
hvilka man sönderskär i bitar och sedermera ut¬ 
planterar. 
Krt/ptindc stammar hafva ungefär samma egen¬ 
skap som gräsen, t. e. Smultron, Vincci. Knop- 
parnes rötter nedtränga ej i stammen, utan i jor¬ 
den. Derföre blir deras stam alltid lika smal, e- 
huru lång den blir. 
IMctdf i ormi g stam hafva en del vexter, t. e. 
Xylophylla, Cactusarter , Poljcardia, Stcipe- 
lia, flera Ruscuszrter, hvilka i stället felas blad. 
Slingertexter (Lianer) hafva en stam, som i 
spiral slingrar sig kring andra stammar. I de he¬ 
ta klimaten äro de allmänna. De betäcka ofta 
hela sträckor af skogarne och förquäfva träden. 
Somliga slingra sig från höger till venster, såsom 
Stångbönor och Convolvulus. Andra ifrån ven¬ 
ster till höger, såsom Cctprifolium och Humle. 
Ormbunharnes stam är i det närmaste oroa- 
c? 
niserad som Palmernes. Men de flesta hafva sin 
stam krypande under jorden. Endast i de heta 
klimaten finnas några arter, som få en träd lik¬ 
nande stam. 
Desfontaines framställde först genom observa¬ 
tion på Palmstammen den allmänna satsen, att 
kryptokotyledonernes anatomiska byggnad är bil¬ 
dad efter en annan allmän ty]) än dikotyledoner- 
nes. Man antager till följe af denna observation, 
att kryptokotyledonerne icke hafva någon särskilt 
bark, ved eller märg, utan att alla delarne flyta 
tillsammans. — Men då man finner egna bygg¬ 
naden hos stammen af en Palm uppkommer ge- 
