308 
fore af blommor), men de flesta träden slutas 
tvärtom i sin hufvudaxel hvarkeu af blomster el¬ 
ler blommor. 2. Ett mindre antal örter, men de 
fleste träden, slutas blott i sidoaxlarne af blom¬ 
ster, (örterne i alla, träden i en del,) icke derföre 
af blommor. 3. Minsta antalet örter och träd 
slutas i hufvudr och sidoaxlarne af blommor. 
Exempel på förstå klassen lemna Saxijragoe , på 
andra Prunus, Veronicce racemosce , på tredje 
Dian/hus. 
Blomstren äro af 2 hufvudslag, med spiral- 
sittande grenar, och med grenarne i krans. Till 
första slaget räknas Blomrefva, Blomknippe, Ax, 
och Blomkula. 
1. B (rf van (racemus), är då på den utdrag- 
ne liufvudstjelken tydliga blomstjelkar sitta på af- 
ståntl ifrån hvarandra, och äro något när af sam¬ 
ma längd, t. e. på Vinbärsbusken, Veronica Bec- 
cabnnga, Hyacinthus , Häggblomman, 
2. Blomknippe (corymbus), då de undre blom- 
stjelkarne, af en upprätt direktion, äro så myc¬ 
ket längre än de öfre, att alla synas något när 
hafva samma höjd, t. e. Iberis, Qrnithogalum 
luteum. Blomknippet är egentligen en racemus, 
liv ars undre blomstjelkar äro mycket utdragne. 
Då blomstjelkarne äro tätt tilltryckte till den 
gemensamma blomstjelken, har man gifvit dem 
ett särskilt namn, blomquast (fasciculus) t. e. Di¬ 
an/ku s barbal us. 
3. Ax (Spica), då blomstjelkarne äro korta, 
och ligga tilltryckta emot den gemensamma blom- 
stjelken, t. c, Veronica spica/a, Planlago, Or - 
chideas. 
