tios en del äro axen cnradiga (unilaterales). 
1 detta fall äro de ofta inrullade före blomnin¬ 
gen och upprulla sig i nion, som de undre blom- 
monie utspricka, t. e. hos Boragineas, Jh osera , 
Sed om. 
Axet är en racemus, blott med korta blom- 
stjelkar. 
Blomkolf (Spadix) har nian kallat ett ax eller 
en ref va, som före blomningen är helt och hnilet 
innesluten inom ett blomskärm, som man gifvit 
ett särskilt namn Spatha, och endast fins hos 
Ci/cadcce, Aroidece, Pandanece, Palmus, och 
bör ej med särskilt namn betecknas. 
4. Blomkula (Capitulum) är ett kort hopdraget 
afrundadtax, t. e. flere arter af Phyteuma, Cam- 
panula, Mentha, Plantago , Celosia, hvaraf 
andra arter hafva ax. 
Man ser lätt att alla dessa blomster äro obe¬ 
tydliga modifikationer af samma grundform, nem- 
ligen af ref van eller axet. 
Ett blomster med grenarne i krans äro af 3 
slag. 
1. Kransrcfva (racemus verticillatus, verticilli 
racemosi) då på en utdragen blomstjelk mindre 
blomstjelkar sitta i skilda kransar, t. e. Dodcca - 
theon, Myriophyllum; den är en sällsynt form. 
2. Blomflock (umbella), då alla blomstjelkarne 
utgå ifrån en enda punkt, t. e. Primula, Hcdc- 
ra, Astranlia. Umbella är en corijmljus eller 
racemus, der blomstjelkarne vid utgåendet så 
närma sig hvarandra, att hufvudstjeiken hopdra¬ 
ges till en punkt. 
Blomstjelkarnes braeteae måste sitta här i en 
